# Euroopa Liidu L 14/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.014.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 14 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide17. jaanuar 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.014.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 14

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide17. jaanuar 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/26/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 29. juuni 2011, riigiabi C 35/08 (ex NN 11/08) kohta, mida Prantsusmaa andis avalik-õiguslikule asutusele Institut Français du Pétrole
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4483 all)

   (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2012/26/EL

*

Komisjoni otsus, 29. juuni 2011, riigiabi C 35/08 (ex NN 11/08) kohta, mida Prantsusmaa andis avalik-õiguslikule asutusele Institut Français du Pétrole
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4483 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4483 all)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 17.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 14/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 14/1

---

KOMISJONI OTSUS,

29. juuni 2011,

riigiabi C 35/08 (ex NN 11/08) kohta, mida Prantsusmaa andis avalik-õiguslikule asutusele Institut Français du Pétrole

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4483 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/26/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, (1) eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (2) eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (3)

ning arvestades järgmist:

1   MENETLUS

| (1) | Prantsusmaa ametiasutused teavitasid komisjoni talitusi 18. juuli 2006. aasta kirjas, mis registreeriti 19. juulil 2006, seoses riigiabi nr C 51/05 (Prantsusmaa abimeetmete kohta ettevõtjale Institut Français du Pétrole (IFP) (4) ametliku uurimismenetlusega, et avalik-õiguslik asutus IFP, mis varem oli ettevõtja 17. novembri 1943. aasta seaduse nr 43-612 (ärihuvide haldamise kohta) tähenduses, muudeti 7. juulil 2006 avalik-õiguslikuks tööstus- ja kaubandusasutuseks. Kõnealune muutmine tuleneb kahest dokumendist, mille Prantsusmaa ametiasutused oma kirjale lisasid: i) 6. juuli 2006. aasta dekreet nr 2006–797, millega kehtestatakse avalik-õigusliku asutuse IFP uus staatus ning ii) 13. juuli 2005. aasta programmseaduse nr 2005–781 (millega määratakse kindlaks energiapoliitika suunitlus) artikkel 95 (mille alusel kõnealune dekreet vastu võeti). |
| --- | --- |

(1)

Prantsusmaa ametiasutused teavitasid komisjoni talitusi 18. juuli 2006. aasta kirjas, mis registreeriti 19. juulil 2006, seoses riigiabi nr C 51/05 (Prantsusmaa abimeetmete kohta ettevõtjale Institut Français du Pétrole (IFP) (4) ametliku uurimismenetlusega, et avalik-õiguslik asutus IFP, mis varem oli ettevõtja 17. novembri 1943. aasta seaduse nr 43-612 (ärihuvide haldamise kohta) tähenduses, muudeti 7. juulil 2006 avalik-õiguslikuks tööstus- ja kaubandusasutuseks. Kõnealune muutmine tuleneb kahest dokumendist, mille Prantsusmaa ametiasutused oma kirjale lisasid: i) 6. juuli 2006. aasta dekreet nr 2006–797, millega kehtestatakse avalik-õigusliku asutuse IFP uus staatus ning ii) 13. juuli 2005. aasta programmseaduse nr 2005–781 (millega määratakse kindlaks energiapoliitika suunitlus) artikkel 95 (mille alusel kõnealune dekreet vastu võeti).

| (2) | Komisjon saatis Prantsusmaa ametiasutustele teabetaotluse 3. augusti 2007. aasta ja 7. mai 2008. aasta kirjades, millele viimased vastasid vastavalt 28. septembri 2007. aasta ja 26. juuni 2008. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon saatis Prantsusmaa ametiasutustele teabetaotluse 3. augusti 2007. aasta ja 7. mai 2008. aasta kirjades, millele viimased vastasid vastavalt 28. septembri 2007. aasta ja 26. juuni 2008. aasta kirjades.

| (3) | Komisjon võttis 16. juulil 2008 vastu otsuse (edaspidi „riigiabi C 51/05 käsitlev otsus”) seoses varasema juhtumiga Prantsusmaa esimese kontsernile IFP antud abimeetme kohta (5). Selles otsuses rõhutas komisjon, et täiendava riigiabi olemasolu küsimust seoses võimaliku piiramatu riigipoolse tagatisega, mis tuleneb avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest, uuritakse eraldi teise menetluse raames. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 16. juulil 2008 vastu otsuse (edaspidi „riigiabi C 51/05 käsitlev otsus”) seoses varasema juhtumiga Prantsusmaa esimese kontsernile IFP antud abimeetme kohta (5). Selles otsuses rõhutas komisjon, et täiendava riigiabi olemasolu küsimust seoses võimaliku piiramatu riigipoolse tagatisega, mis tuleneb avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest, uuritakse eraldi teise menetluse raames.

| (4) | ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase teise menetluse kohta seoses piiramatu riigitagatisega, millest võis kasu saada kogu IFP kontsern, tegi komisjon 6. juulil 2008 otsuse (6) (edaspidi „menetluse algatamise otsus”), mis võeti vastu nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (7); edaspidi „menetlusmäärus”) artikli 4 lõike 4 kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase teise menetluse kohta seoses piiramatu riigitagatisega, millest võis kasu saada kogu IFP kontsern, tegi komisjon 6. juulil 2008 otsuse (6) (edaspidi „menetluse algatamise otsus”), mis võeti vastu nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (7); edaspidi „menetlusmäärus”) artikli 4 lõike 4 kohaselt.

| (5) | Eespool nimetatud menetluse algatamise otsuse avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas11. oktoobril 2008 kutsus komisjon üles kolmandaid isikuid esitama kõnealuse meetme kohta märkusi. |
| --- | --- |

(5)

Eespool nimetatud menetluse algatamise otsuse avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas11. oktoobril 2008 kutsus komisjon üles kolmandaid isikuid esitama kõnealuse meetme kohta märkusi.

| (6) | Komisjon sai Prantsusmaa märkused 14. oktoobri 2008. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon sai Prantsusmaa märkused 14. oktoobri 2008. aasta kirjas.

| (7) | Äriühingu UOP Limited nõustajad teavitasid komisjoni 6. novembri 2008. aasta kirjas, mille komisjon registreeris samal kuupäeval, oma kliendi soovist esitada kõnealuse meetme kohta märkusi. Võttes arvesse tõlkimiseks vajalikku tähtaega, palusid nad märkuste edastamiseks lisaaega kuni 30. novembrini 2008. 7. novembri 2008. aasta kirjas märkis komisjon, et nõustub selle taotluse põhjendusega ning annab äriühingule UOP Limited vastamiseks lisaaega kuni 30. novembrini 2008. Äriühingu UOP Limited nõustajad edastasid komisjonile oma kliendi märkused menetluse algatamise kohta 28. novembri 2008. aasta kirjas, mille komisjon registreeris samal kuupäeval. |
| --- | --- |

(7)

Äriühingu UOP Limited nõustajad teavitasid komisjoni 6. novembri 2008. aasta kirjas, mille komisjon registreeris samal kuupäeval, oma kliendi soovist esitada kõnealuse meetme kohta märkusi. Võttes arvesse tõlkimiseks vajalikku tähtaega, palusid nad märkuste edastamiseks lisaaega kuni 30. novembrini 2008. 7. novembri 2008. aasta kirjas märkis komisjon, et nõustub selle taotluse põhjendusega ning annab äriühingule UOP Limited vastamiseks lisaaega kuni 30. novembrini 2008. Äriühingu UOP Limited nõustajad edastasid komisjonile oma kliendi märkused menetluse algatamise kohta 28. novembri 2008. aasta kirjas, mille komisjon registreeris samal kuupäeval.

| (8) | Samas 28. novembri 2008. aasta kirjas palusid äriühingu UOP Limited nõustajad oma kliendile luba esitada menetluse käigus lisamärkusi. Komisjon vastas sellele taotlusele 17. detsembri 2008. aasta kirjas, nõustudes pikendama äriühingu UOP Limited vastamise tähtaega kuni 23. jaanuarini 2009, et võimaldada tal esitada võimalikke lisamärkusi. Äriühingu UOP Limited nõustajad edastasid oma kliendi lisamärkused 23. jaanuari 2009. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(8)

Samas 28. novembri 2008. aasta kirjas palusid äriühingu UOP Limited nõustajad oma kliendile luba esitada menetluse käigus lisamärkusi. Komisjon vastas sellele taotlusele 17. detsembri 2008. aasta kirjas, nõustudes pikendama äriühingu UOP Limited vastamise tähtaega kuni 23. jaanuarini 2009, et võimaldada tal esitada võimalikke lisamärkusi. Äriühingu UOP Limited nõustajad edastasid oma kliendi lisamärkused 23. jaanuari 2009. aasta kirjas.

| (9) | 6. mai 2009. aasta kirjas edastas komisjon Prantsusmaa ametiasutustele kõik äriühingu UOP Limited märkused menetluse algatamise otsuse kohta konfidentsiaalse versioonina, kui see oli vajalik. Komisjon kutsus neid üles esitama märkused hiljemalt 8. juuniks 2009. Oma 2. juuni 2009. aasta kirjas palusid Prantsusmaa ametiasutused tähtaja pikendamist kuni 22. juunini 2009, sest nende sõnul oli vaja kolmanda isiku esitatud märkusi üksikasjalikult ja põhjalikult analüüsida ning nõu pidada mitme ministeeriumiüksusega. Komisjon nõustus 9. juuni 2009. aasta kirjas tähtaega pikendama kuni 22. juunini 2009. Prantsusmaa ametiasutused edastasid 22. juuni 2009. aasta kirjas oma kommentaarid äriühingu UOP Limited märkuste kohta. |
| --- | --- |

(9)

6. mai 2009. aasta kirjas edastas komisjon Prantsusmaa ametiasutustele kõik äriühingu UOP Limited märkused menetluse algatamise otsuse kohta konfidentsiaalse versioonina, kui see oli vajalik. Komisjon kutsus neid üles esitama märkused hiljemalt 8. juuniks 2009. Oma 2. juuni 2009. aasta kirjas palusid Prantsusmaa ametiasutused tähtaja pikendamist kuni 22. juunini 2009, sest nende sõnul oli vaja kolmanda isiku esitatud märkusi üksikasjalikult ja põhjalikult analüüsida ning nõu pidada mitme ministeeriumiüksusega. Komisjon nõustus 9. juuni 2009. aasta kirjas tähtaega pikendama kuni 22. juunini 2009. Prantsusmaa ametiasutused edastasid 22. juuni 2009. aasta kirjas oma kommentaarid äriühingu UOP Limited märkuste kohta.

| (10) | 29. juuli 2009. aasta kirjas küsis komisjon Prantsusmaa ametiasutustelt lisateavet, paludes neil saata vastus enne 24. augustit 2009. Prantsusmaa ametiasutused palusid 19. augusti 2009. aasta kirjas pikendada vastuse tähtaega kuni 7. septembrini 2009, mida komisjon neile 20. augusti 2009. aasta kirjas võimaldas. 8. septembri 2009. aasta kirjas edastasid Prantsusmaa ametiasutused lõpuks nõutud teabe. |
| --- | --- |

(10)

29. juuli 2009. aasta kirjas küsis komisjon Prantsusmaa ametiasutustelt lisateavet, paludes neil saata vastus enne 24. augustit 2009. Prantsusmaa ametiasutused palusid 19. augusti 2009. aasta kirjas pikendada vastuse tähtaega kuni 7. septembrini 2009, mida komisjon neile 20. augusti 2009. aasta kirjas võimaldas. 8. septembri 2009. aasta kirjas edastasid Prantsusmaa ametiasutused lõpuks nõutud teabe.

| (11) | 20. novembri 2009. aasta kirjas küsis komisjon Prantsusmaa ametiasutustelt uut lisateavet, paludes neil saata vastuse kahekümne päeva jooksul. Prantsusmaa ametiasutused palusid 14. detsembri 2009. aasta kirjas pikendada vastuse esitamise tähtaega kuni 22. jaanuarini 2009, mida komisjon neile võimaldas 18. detsembri 2009. aasta kirjas. 13. jaanuari 2010. aasta kirjas edastasid Prantsusmaa ametiasutused lõpuks nõutud teabe. |
| --- | --- |

(11)

20. novembri 2009. aasta kirjas küsis komisjon Prantsusmaa ametiasutustelt uut lisateavet, paludes neil saata vastuse kahekümne päeva jooksul. Prantsusmaa ametiasutused palusid 14. detsembri 2009. aasta kirjas pikendada vastuse esitamise tähtaega kuni 22. jaanuarini 2009, mida komisjon neile võimaldas 18. detsembri 2009. aasta kirjas. 13. jaanuari 2010. aasta kirjas edastasid Prantsusmaa ametiasutused lõpuks nõutud teabe.

| (12) | Komisjoni talitused korraldasid 20. mail 2010 Brüsselis koosoleku, et arutada Prantsusmaa ametiasutustega, millised tagajärjed on käesolevale juhtumile komisjoni 26. jaanuari 2010. aasta otsusel, milles on käsitletud ettevõtjale La Poste antud riigiabi nr C 56/07 (ex E 15/05) (8) (edaspidi „riigiabi C 56/07 käsitlev otsus”). Kuna ettevõtja La Poste on avalik-õiguslik üksus, kellel on avalik-õiguslik tööstus- ja kaubandusasutusega samastatav staatus (9), sarnaneb teda hõlmav juhtum (edaspidi „juhtum La Poste” või „postiteenuse juhtum”) suuresti kõnealusele meetmele, nii et Prantsusmaa ametiasutused on esitanud oma märkustes mõlema juhtumi puhul samad väited vajalike muudatustega. 4. juunil 2010 saadeti elektronposti teel Prantsusmaale täiendavate küsimuste loetelu, sest komisjoni talitused soovisid Prantsusmaa ametiasutustelt koosolekul käsitletud eri teemade kohta kirjalikku dokumenti. Prantsusmaa ametiasutused edastasid nõutud teabe 16. juulil 2010. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni talitused korraldasid 20. mail 2010 Brüsselis koosoleku, et arutada Prantsusmaa ametiasutustega, millised tagajärjed on käesolevale juhtumile komisjoni 26. jaanuari 2010. aasta otsusel, milles on käsitletud ettevõtjale La Poste antud riigiabi nr C 56/07 (ex E 15/05) (8) (edaspidi „riigiabi C 56/07 käsitlev otsus”). Kuna ettevõtja La Poste on avalik-õiguslik üksus, kellel on avalik-õiguslik tööstus- ja kaubandusasutusega samastatav staatus (9), sarnaneb teda hõlmav juhtum (edaspidi „juhtum La Poste” või „postiteenuse juhtum”) suuresti kõnealusele meetmele, nii et Prantsusmaa ametiasutused on esitanud oma märkustes mõlema juhtumi puhul samad väited vajalike muudatustega. 4. juunil 2010 saadeti elektronposti teel Prantsusmaale täiendavate küsimuste loetelu, sest komisjoni talitused soovisid Prantsusmaa ametiasutustelt koosolekul käsitletud eri teemade kohta kirjalikku dokumenti. Prantsusmaa ametiasutused edastasid nõutud teabe 16. juulil 2010.

| (13) | 29. septembri 2010. aasta kirjas küsis komisjon Prantsusmaa ametiasutustelt lisateavet, paludes neil saata vastus kahekümne päeva jooksul. Prantsusmaa ametiasutused palusid 7. oktoobri 2010. aasta kirjas pikendada vastuse tähtaega kuni 26. novembrini 2010, mida komisjon neile võimaldas 8. oktoobri 2010. aasta kirjas. 26. novembri 2010. aasta kirjas edastasid Prantsusmaa ametiasutused lõpuks nõutud teabe. |
| --- | --- |

(13)

29. septembri 2010. aasta kirjas küsis komisjon Prantsusmaa ametiasutustelt lisateavet, paludes neil saata vastus kahekümne päeva jooksul. Prantsusmaa ametiasutused palusid 7. oktoobri 2010. aasta kirjas pikendada vastuse tähtaega kuni 26. novembrini 2010, mida komisjon neile võimaldas 8. oktoobri 2010. aasta kirjas. 26. novembri 2010. aasta kirjas edastasid Prantsusmaa ametiasutused lõpuks nõutud teabe.

2   KONTSERN IFP

| (14) | Nagu komisjon menetluse algatamise otsuses ning riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses (10) (millele on viidatud eespool) märkis, on avalik-õiguslikul asutusel IFP kolm peamist ülesannet:






  — | nafta ja gaasi otsimise ning rafineerimistehnoloogia ja naftakeemia valdkonnaga seotud teadus- ja arendustegevus, |
| --- | --- | --- |

(14)

Nagu komisjon menetluse algatamise otsuses ning riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses (10) (millele on viidatud eespool) märkis, on avalik-õiguslikul asutusel IFP kolm peamist ülesannet:

—

nafta ja gaasi otsimise ning rafineerimistehnoloogia ja naftakeemia valdkonnaga seotud teadus- ja arendustegevus,

| — | inseneride ja tehnilise personali koolitamine ning |
| --- | --- |

—

inseneride ja tehnilise personali koolitamine ning

| — | asjaomaste valdkondadega seotud teavitamine ja dokumenteerimine. |
| --- | --- |

—

asjaomaste valdkondadega seotud teavitamine ja dokumenteerimine.

Riigiga sõlmitud kokkulepitud eesmärkide lepingus on kindlaks määratud ettevõtja tegevuse üldsuunad viieaastaseks ajavahemikuks.

| (15) | Samuti kontrollib avalik-õiguslik asutus IFP otseselt või kaudselt äriühinguid, kellega ta on sõlminud teadustegevust ja litsentse käsitlevad ainuõiguslikud lepingud. Ühtsete tõendite kogumi põhjal, mida on üksikasjalikumalt käsitletud põhjenduses 137, leiab komisjon riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool), et aktsiaseltside Axens, Beicip-Franlab, Prosernat ja nende emaettevõtja, avalik-õigusliku asutuse IFP ühendamisel loodi konkurentsiõiguse tähenduses majanduslik kontsern (edaspidi „kontsern IFP”). |
| --- | --- |

(15)

Samuti kontrollib avalik-õiguslik asutus IFP otseselt või kaudselt äriühinguid, kellega ta on sõlminud teadustegevust ja litsentse käsitlevad ainuõiguslikud lepingud. Ühtsete tõendite kogumi põhjal, mida on üksikasjalikumalt käsitletud põhjenduses 137, leiab komisjon riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool), et aktsiaseltside Axens, Beicip-Franlab, Prosernat ja nende emaettevõtja, avalik-õigusliku asutuse IFP ühendamisel loodi konkurentsiõiguse tähenduses majanduslik kontsern (edaspidi „kontsern IFP”).

| (16) | Axens tegutseb katalüsaatorite ning rafineerimis- ja naftakeemiatööstuse tehnoloogiate turul ning tema kogukäive oli 2006. aastal (tema emaettevõtja staatuse muutmise ajal) 308,45 miljonit eurot. Avalik-õiguslikku asutust IFP ja Axensi seovad kaks lepingut: ainuõiguslik üldlitsentsi ning tootelitsentside leping (11) ning rakendusuuringu leping. Tütarettevõtja maksab emaettevõtjale ühelt poolt tasu litsentsilepingute alusel ja teiselt poolt tasu [...] (13) juurdepääsu eest avalik-õigusliku asutuse IFP teadustegevuse vahenditele. |
| --- | --- |

(16)

Axens tegutseb katalüsaatorite ning rafineerimis- ja naftakeemiatööstuse tehnoloogiate turul ning tema kogukäive oli 2006. aastal (tema emaettevõtja staatuse muutmise ajal) 308,45 miljonit eurot. Avalik-õiguslikku asutust IFP ja Axensi seovad kaks lepingut: ainuõiguslik üldlitsentsi ning tootelitsentside leping (11) ning rakendusuuringu leping. Tütarettevõtja maksab emaettevõtjale ühelt poolt tasu litsentsilepingute alusel ja teiselt poolt tasu [...] (13) juurdepääsu eest avalik-õigusliku asutuse IFP teadustegevuse vahenditele.

| (17) | Ettevõtja Beicip-Franlab on spetsialiseerunud toormeleiukohtade uurimise tarkvara väljaandmisele ja levitamisele ning uuringutele ja nõustamisele. 2006. aastal oli äriühingu käive 42 miljonit eurot. Arendustegevust, turustamist ja kasutamist käsitlevas ainuõiguslikus lepingus, mis sõlmiti 2003. aastal kümneaastaseks ajavahemikuks, on sätestatud, et [IFP pakub Beicip-Franlabile oma teadustegevuse tulemusi] (**), algoritmide, mudelite või metodoloogiate kohta, mille avalik-õiguslik asutus IFP [on välja töötanud] (**) toormeleiukohtade uurimise valdkonnas ning et Beicip-Franlab võib IFP-l paluda sellel alusel tooteid valmistada. Beicip-Franlab katab kõik avalik-õigusliku asutuse IFP toodete väljatöötamise kulud. Lisaks maksab Beicip-Franlab mitmesuguseid lisatasusid [...] (*) hoolduse ja kasutusõiguste katmiseks. 2005. aastal allkirjastati kõrvalleping, millega muudeti tasu maksmise korda, kusjuures säilitati põhimõte, et Beicip-Franlab katab täielikult toodete väljatöötamise kulud. |
| --- | --- |

(17)

Ettevõtja Beicip-Franlab on spetsialiseerunud toormeleiukohtade uurimise tarkvara väljaandmisele ja levitamisele ning uuringutele ja nõustamisele. 2006. aastal oli äriühingu käive 42 miljonit eurot. Arendustegevust, turustamist ja kasutamist käsitlevas ainuõiguslikus lepingus, mis sõlmiti 2003. aastal kümneaastaseks ajavahemikuks, on sätestatud, et [IFP pakub Beicip-Franlabile oma teadustegevuse tulemusi] (**), algoritmide, mudelite või metodoloogiate kohta, mille avalik-õiguslik asutus IFP [on välja töötanud] (**) toormeleiukohtade uurimise valdkonnas ning et Beicip-Franlab võib IFP-l paluda sellel alusel tooteid valmistada. Beicip-Franlab katab kõik avalik-õigusliku asutuse IFP toodete väljatöötamise kulud. Lisaks maksab Beicip-Franlab mitmesuguseid lisatasusid [...] (*) hoolduse ja kasutusõiguste katmiseks. 2005. aastal allkirjastati kõrvalleping, millega muudeti tasu maksmise korda, kusjuures säilitati põhimõte, et Beicip-Franlab katab täielikult toodete väljatöötamise kulud.

| (18) | Prosernat pakub uuringuid ja teenuseid ning gaasitootmise ja väävlitustamise seadmete komplekte. 2006. aastal oli äriühingu käive 49,9 miljonit eurot. Avalik-õigusliku asutuse IFP ja Prosernati vahel sõlmiti 18. augustil 2003 kümneks aastaks üldlitsentsi leping ja rakendusuuringu leping, mis jõustusid tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2002 ning mille kohaselt on Prosernatil avalik-õigusliku asutuse IFP patentide suhtes ainulitsentsileping ning [viimane pakub talle] (**) oma gaasitootmise ja väävlitustamise tehnoloogiate valdkonna teadustegevuse tulemusi. Prosernat maksab emaettevõtjale aastakäibelt tasu nii protsessilitsentsi kui ka seadmete alusel makstava tasu eest, mille suurus määratakse kindlaks iga üksikjuhtumi puhul eraldi. Avalik-õigusliku asutusele IFP Prosernati juurdepääsu eest teadustegevuse tulemustele makstava tasu suurus on [...] (*) % Prosernati aastasest kogukäibest. |
| --- | --- |

(18)

Prosernat pakub uuringuid ja teenuseid ning gaasitootmise ja väävlitustamise seadmete komplekte. 2006. aastal oli äriühingu käive 49,9 miljonit eurot. Avalik-õigusliku asutuse IFP ja Prosernati vahel sõlmiti 18. augustil 2003 kümneks aastaks üldlitsentsi leping ja rakendusuuringu leping, mis jõustusid tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2002 ning mille kohaselt on Prosernatil avalik-õigusliku asutuse IFP patentide suhtes ainulitsentsileping ning [viimane pakub talle] (**) oma gaasitootmise ja väävlitustamise tehnoloogiate valdkonna teadustegevuse tulemusi. Prosernat maksab emaettevõtjale aastakäibelt tasu nii protsessilitsentsi kui ka seadmete alusel makstava tasu eest, mille suurus määratakse kindlaks iga üksikjuhtumi puhul eraldi. Avalik-õigusliku asutusele IFP Prosernati juurdepääsu eest teadustegevuse tulemustele makstava tasu suurus on [...] (*) % Prosernati aastasest kogukäibest.

| (19) | Vastavalt riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) artiklile 6 lisati 2009. aastal (14) klausel ainuõiguslikesse lepingutesse, mis reguleerivad avalik-õigusliku asutusele IFP selle tütarettevõtjate Axens ja Prosernat makstavat tasu, tagamaks, et emaettevõtjale kantakse uuringute eest, mida avalik-õiguslik asutus IFP teeb tütarettevõtjate tegevusvaldkondades, minimaalne kindlaks määramata summa, mis katab vähemalt 25 % rakendusuuringutele eelnevate teostatavusuuringute maksumusest, 50 % rakendusuuringu maksumusest ja vajaduse korral 75 % konkurentsieelse arendustegevuse maksumusest kooskõlas ühenduse 17. veebruari 1996. aasta uurimis- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistikuga (15) (edaspidi „uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistik”) (16). |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) artiklile 6 lisati 2009. aastal (14) klausel ainuõiguslikesse lepingutesse, mis reguleerivad avalik-õigusliku asutusele IFP selle tütarettevõtjate Axens ja Prosernat makstavat tasu, tagamaks, et emaettevõtjale kantakse uuringute eest, mida avalik-õiguslik asutus IFP teeb tütarettevõtjate tegevusvaldkondades, minimaalne kindlaks määramata summa, mis katab vähemalt 25 % rakendusuuringutele eelnevate teostatavusuuringute maksumusest, 50 % rakendusuuringu maksumusest ja vajaduse korral 75 % konkurentsieelse arendustegevuse maksumusest kooskõlas ühenduse 17. veebruari 1996. aasta uurimis- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistikuga (15) (edaspidi „uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistik”) (16).

| (20) | Kooskõlas menetluse algatamise otsusega tundus uurimise raames olevat kõnealuse meetme suhtes vajalik arvesse võtta, millist võimalikku mõju avaldab riigitagatis, mis tuleneb avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest, kontserni IFP üksustele (sealhulgas avalik-õiguslikule asutusele IFP ja sellele kolmele eraõiguslikule tütarettevõtjale) (17). |
| --- | --- |

(20)

Kooskõlas menetluse algatamise otsusega tundus uurimise raames olevat kõnealuse meetme suhtes vajalik arvesse võtta, millist võimalikku mõju avaldab riigitagatis, mis tuleneb avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest, kontserni IFP üksustele (sealhulgas avalik-õiguslikule asutusele IFP ja sellele kolmele eraõiguslikule tütarettevõtjale) (17).

3   MEETME KIRJELDUS

| (21) | Avalik-õiguslik asutus IFP oli 17. novembri 1943. aasta seaduse nr 43-612 (ärihuvide haldamise kohta) tähenduses kuni 2006. aastani eraõiguslik juriidiline isik, ettevõtja, kelle majanduslikku tegevust ja rahastamist kontrollis Prantsusmaa valitsus. |
| --- | --- |

(21)

Avalik-õiguslik asutus IFP oli 17. novembri 1943. aasta seaduse nr 43-612 (ärihuvide haldamise kohta) tähenduses kuni 2006. aastani eraõiguslik juriidiline isik, ettevõtja, kelle majanduslikku tegevust ja rahastamist kontrollis Prantsusmaa valitsus.

| (22) | 13. juuli 2005. aasta programmseaduse nr 2005-781 (millega määratakse kindlaks energiapoliitika suunised) artiklis 95 on sätestatud IFP avalik-õiguslikuks tööstus- ja kaubandusasutuseks muutmise põhimõte. Muutmine jõustus 6. juulil 2006, kui Prantsuse Vabariigi ametlikus väljaandes avaldati dekreet nr 2006-797 (avalik-õigusliku asutuse IFP staatuse kohta). |
| --- | --- |

(22)

13. juuli 2005. aasta programmseaduse nr 2005-781 (millega määratakse kindlaks energiapoliitika suunised) artiklis 95 on sätestatud IFP avalik-õiguslikuks tööstus- ja kaubandusasutuseks muutmise põhimõte. Muutmine jõustus 6. juulil 2006, kui Prantsuse Vabariigi ametlikus väljaandes avaldati dekreet nr 2006-797 (avalik-õigusliku asutuse IFP staatuse kohta).

| (23) | Avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutusena sai avalik-õiguslik asutusest IFP alates selle staatuse muutmise kuupäevast avalik-õiguslik juriidiline isik (18). |
| --- | --- |

(23)

Avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutusena sai avalik-õiguslik asutusest IFP alates selle staatuse muutmise kuupäevast avalik-õiguslik juriidiline isik (18).

| (24) | Avalik-õiguslikuks tööstus- ja kaubandusasutuseks liigitamise õiguslikke tagajärgi on üksikasjalikult selgitatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) 2. osas („Meetme kirjeldus”) ning menetluse algatamise otsuse punktis 3.2.1 („Conséquences juridiques du statut d'EPIC de l'IFP” – IFP avalik-õiguslikust tööstus- ja äriasutuse staatuse õiguslikud tagajärjed), millele komisjon viitab vajalike muudatustega. |
| --- | --- |

(24)

Avalik-õiguslikuks tööstus- ja kaubandusasutuseks liigitamise õiguslikke tagajärgi on üksikasjalikult selgitatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) 2. osas („Meetme kirjeldus”) ning menetluse algatamise otsuse punktis 3.2.1 („Conséquences juridiques du statut d'EPIC de l'IFP” – IFP avalik-õiguslikust tööstus- ja äriasutuse staatuse õiguslikud tagajärjed), millele komisjon viitab vajalike muudatustega.

4   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (25) | Menetluse algatamise otsuses arvas komisjon esiteks, et meede tekitas kahtlusi, sest tavaõigusest kõrvale kalduv kord, mis on sisse seatud avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste jaoks pankroti korral, on käsitatav riigi piiramatu tagatisena, mis hõlmab riigi ressursse.






  — | Maksejõuetus- ja pankrotimenetlust ei kohaldata avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste kui avalik-õiguslike juriidiliste isikute suhtes vastavalt juriidiliste isikute vara puutumatuse üldpõhimõttele, mida on Prantsusmaa kohtupraktikas ning eelkõige kassatsioonikohtus tunnustatud alates 19. sajandi lõpust (19). Üksikasjalikuma teabe saamiseks viitab komisjon menetluse algatamise otsuse põhjendustele 38–40 jaotises 3.2.1.1 (20); |
| --- | --- | --- |

(25)

Menetluse algatamise otsuses arvas komisjon esiteks, et meede tekitas kahtlusi, sest tavaõigusest kõrvale kalduv kord, mis on sisse seatud avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste jaoks pankroti korral, on käsitatav riigi piiramatu tagatisena, mis hõlmab riigi ressursse.

—

Maksejõuetus- ja pankrotimenetlust ei kohaldata avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste kui avalik-õiguslike juriidiliste isikute suhtes vastavalt juriidiliste isikute vara puutumatuse üldpõhimõttele, mida on Prantsusmaa kohtupraktikas ning eelkõige kassatsioonikohtus tunnustatud alates 19. sajandi lõpust (19). Üksikasjalikuma teabe saamiseks viitab komisjon menetluse algatamise otsuse põhjendustele 38–40 jaotises 3.2.1.1 (20);

| — | 16. juuli 1980. aasta seadust ja selle rakendusmäärusi kohaldatakse aga avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste suhtes. Neis on sõnaselgelt märgitud, et avalik-õiguslike asutuste võlgade sissenõudmise puhul on pädevaks instantsiks riik ning antud riigile tähtsad volitused, nagu ametikohustustest lähtuv maksekorraldus ja piisavate ressursside loomine. Samuti on rakendusmäärustes sätestatud põhimõte, et kui ükski muu lahendus ei ole võimalik, vastutab avalik-õigusliku juriidilise isiku võlgade eest riik. Üksikasjalikuma teabe saamiseks viitab komisjon uurimismenetluse algatamise otsuse põhjendustele 41–45 jaotises 3.2.1.2 (21); |
| --- | --- |

—

16. juuli 1980. aasta seadust ja selle rakendusmäärusi kohaldatakse aga avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste suhtes. Neis on sõnaselgelt märgitud, et avalik-õiguslike asutuste võlgade sissenõudmise puhul on pädevaks instantsiks riik ning antud riigile tähtsad volitused, nagu ametikohustustest lähtuv maksekorraldus ja piisavate ressursside loomine. Samuti on rakendusmäärustes sätestatud põhimõte, et kui ükski muu lahendus ei ole võimalik, vastutab avalik-õigusliku juriidilise isiku võlgade eest riik. Üksikasjalikuma teabe saamiseks viitab komisjon uurimismenetluse algatamise otsuse põhjendustele 41–45 jaotises 3.2.1.2 (21);

| — | Avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse likvideerimisel kohaldataks üldjuhul (22) võlgade riigile või mõnele teisele avalik-õiguslikule üksusele ülekandmise põhimõtet, nii et kõikidele avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse võlausaldajatele on tagatud, et nende nõue avalik-õigusliku asutuse ees ei kao kunagi. Üksikasjalikuma teabe saamiseks viitab komisjon menetluse algatamise otsuse põhjendustele 46–51 jaotises 3.2.1.3 (23); |
| --- | --- |

—

Avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse likvideerimisel kohaldataks üldjuhul (22) võlgade riigile või mõnele teisele avalik-õiguslikule üksusele ülekandmise põhimõtet, nii et kõikidele avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse võlausaldajatele on tagatud, et nende nõue avalik-õigusliku asutuse ees ei kao kunagi. Üksikasjalikuma teabe saamiseks viitab komisjon menetluse algatamise otsuse põhjendustele 46–51 jaotises 3.2.1.3 (23);

| — | Avalik-õiguslikel tööstus- ja äriasutustel võib olla eelisjuurdepääs riigikassa ettemaksukontodele. Üksikasjalikuma teabe saamiseks viitab komisjon menetluse algatamise otsuse põhjendusele 52 jaotises 3.2.1.4 (24). |
| --- | --- |

—

Avalik-õiguslikel tööstus- ja äriasutustel võib olla eelisjuurdepääs riigikassa ettemaksukontodele. Üksikasjalikuma teabe saamiseks viitab komisjon menetluse algatamise otsuse põhjendusele 52 jaotises 3.2.1.4 (24).

| (26) | Nagu täpsustatud menetluse algatamise otsuse põhjendustes 65–74, millele komisjon üksikasjalikuma teabe saamiseks viitab, ei tundu Prantsusmaa ametiasutuste selgitused õigusnormide kohta olevat kahtluste kõrvaldamiseks a priori piisavad. |
| --- | --- |

(26)

Nagu täpsustatud menetluse algatamise otsuse põhjendustes 65–74, millele komisjon üksikasjalikuma teabe saamiseks viitab, ei tundu Prantsusmaa ametiasutuste selgitused õigusnormide kohta olevat kahtluste kõrvaldamiseks a priori piisavad.

| (27) | Komisjon märkis seejärel, et ei või välistada sellest olukorrast tulenevat valikulist majanduslikku eelist, peamiselt teadaolevate soodsamate rahastamistingimuste tõttu, ning seda isegi kui avalik-õiguslik asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate puhul ei määra väline reitinguagentuur kindlaks krediidireitingut. Samuti võis IFP kontsern olla eelisolukorras oma klientide ja tarnijatega suhtlemisel, sest viimased võisid oma nõuete puhul loota riigi tagatisele. Seega ei saa esialgses uurimise etapis välistada, et laenu hõlmava tarnimise, kaupade ostmise või teenuste osutamise puhul andsid asjaomased tarnijad, teenuseosutajad või kliendid avalik-õiguslikule asutusele IFP paremad tingimused kui riigitagatiseta ettevõtjale. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon märkis seejärel, et ei või välistada sellest olukorrast tulenevat valikulist majanduslikku eelist, peamiselt teadaolevate soodsamate rahastamistingimuste tõttu, ning seda isegi kui avalik-õiguslik asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate puhul ei määra väline reitinguagentuur kindlaks krediidireitingut. Samuti võis IFP kontsern olla eelisolukorras oma klientide ja tarnijatega suhtlemisel, sest viimased võisid oma nõuete puhul loota riigi tagatisele. Seega ei saa esialgses uurimise etapis välistada, et laenu hõlmava tarnimise, kaupade ostmise või teenuste osutamise puhul andsid asjaomased tarnijad, teenuseosutajad või kliendid avalik-õiguslikule asutusele IFP paremad tingimused kui riigitagatiseta ettevõtjale.

| (28) | Seega on komisjon esialgse uurimise lõpus kättesaadava teabe põhjal seisukohal, et tagatise piiramatu iseloomu ning eriti selle kestuse, summa ja ulatuse tõttu on äärmiselt keeruline arvutada turuhinna suurust, mida avalik-õiguslik asutus IFP peaks riigile sellise kaitse eest maksma. |
| --- | --- |

(28)

Seega on komisjon esialgse uurimise lõpus kättesaadava teabe põhjal seisukohal, et tagatise piiramatu iseloomu ning eriti selle kestuse, summa ja ulatuse tõttu on äärmiselt keeruline arvutada turuhinna suurust, mida avalik-õiguslik asutus IFP peaks riigile sellise kaitse eest maksma.

| (29) | Komisjon kahtles ka riigiabi kokkusobivuses siseturuga, kuna abi ei tundu prima facie olevat ette nähtud teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon kahtles ka riigiabi kokkusobivuses siseturuga, kuna abi ei tundu prima facie olevat ette nähtud teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks.

5   PRANTSUSMAA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED JA ETTEPANEKUD

5.1   PRANTSUSMAA AMETIASUTUSTE ESIALGSED MÄRKUSED

| (30) | Pärast eespool viidatud menetluse algatamise otsuse vastuvõtmist edastasid Prantsusmaa ametiasutused komisjonile 14. oktoobri 2008. aasta kirjaga oma märkused ja ettepanekud. See kiri täiendab Prantsusmaa ametiasutuste varasemates kirjades esitatud märkusi ja seisukohti (25), mis on kokkuvõtvalt esitatud menetluse algatamise otsuses. |
| --- | --- |

(30)

Pärast eespool viidatud menetluse algatamise otsuse vastuvõtmist edastasid Prantsusmaa ametiasutused komisjonile 14. oktoobri 2008. aasta kirjaga oma märkused ja ettepanekud. See kiri täiendab Prantsusmaa ametiasutuste varasemates kirjades esitatud märkusi ja seisukohti (25), mis on kokkuvõtvalt esitatud menetluse algatamise otsuses.

| (31) | Prantsusmaa ametiasutused tuletasid oma 14. oktoobri 2008. aasta märkustes esiteks meelde, et menetlus IFP kontserni suhtes algatati samal ajal eespool viidatud postiteenuse juhtumiga, ning esitasid seetõttu vajalike muudatustega samad väited, kui nad esitasid seoses nimetatud asja uurimisega (26). Hoolimata neist sarnasustest on Prantsusmaa ametiasutused siiski tuletanud meelde avalik-õigusliku asutuse IFP eripära: tegemist on teadusasutusega, kellele on antud kolmekordne üldhuvi ülesanne (teadustegevus, koolitus ja dokumenteerimine) ning kelle tegevus ei paku suures osas majandushuvi; see õigustab selle riiklikku rahastamist. Lisaks on nad täpsustanud, miks muudeti asutus avalik-õiguslikuks tööstus- ja kaubandusasutuseks: ühest küljest selleks, et viia vastavusse IFP tegevuse laad ja rahastamisviis, ning teisest küljest võib staatuse muutmist põhjendada IFP lähendamisega avalikule sektorile, kaotades eraõigusliku ettevõtja vormi. |
| --- | --- |

(31)

Prantsusmaa ametiasutused tuletasid oma 14. oktoobri 2008. aasta märkustes esiteks meelde, et menetlus IFP kontserni suhtes algatati samal ajal eespool viidatud postiteenuse juhtumiga, ning esitasid seetõttu vajalike muudatustega samad väited, kui nad esitasid seoses nimetatud asja uurimisega (26). Hoolimata neist sarnasustest on Prantsusmaa ametiasutused siiski tuletanud meelde avalik-õigusliku asutuse IFP eripära: tegemist on teadusasutusega, kellele on antud kolmekordne üldhuvi ülesanne (teadustegevus, koolitus ja dokumenteerimine) ning kelle tegevus ei paku suures osas majandushuvi; see õigustab selle riiklikku rahastamist. Lisaks on nad täpsustanud, miks muudeti asutus avalik-õiguslikuks tööstus- ja kaubandusasutuseks: ühest küljest selleks, et viia vastavusse IFP tegevuse laad ja rahastamisviis, ning teisest küljest võib staatuse muutmist põhjendada IFP lähendamisega avalikule sektorile, kaotades eraõigusliku ettevõtja vormi.

| (32) | Prantsusmaa ametiasutused on vaidlustanud riigiabi olemasolu, sest nende sõnul ei ole ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 esitatud tingimustest täidetud kaks: kõnealuse meetme puhul ei toimunud riigi ressursside ülekandmist (5.1.1) ning sellega ei antud avalik-õiguslikule asutusele IFP mingisugust eelist (5.1.2). |
| --- | --- |

(32)

Prantsusmaa ametiasutused on vaidlustanud riigiabi olemasolu, sest nende sõnul ei ole ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 esitatud tingimustest täidetud kaks: kõnealuse meetme puhul ei toimunud riigi ressursside ülekandmist (5.1.1) ning sellega ei antud avalik-õiguslikule asutusele IFP mingisugust eelist (5.1.2).

5.1.1   PUUDUB RIIGIGA SEOSTATAV JA RIIGI RESSURSSIDE ÜLEKANDMISEGA SEOTUD TAGATIS

| (33) | Esiteks ei saa Prantsusmaa ametiasutuste arvates avalik-õiguslikud asutused oma staatuse tõttu ühtegi tagatist (A) ja teiseks on komisjoni arutluskäik menetluse algatamise otsuses ekslik (B). |
| --- | --- |

(33)

Esiteks ei saa Prantsusmaa ametiasutuste arvates avalik-õiguslikud asutused oma staatuse tõttu ühtegi tagatist (A) ja teiseks on komisjoni arutluskäik menetluse algatamise otsuses ekslik (B).

A.   Piiramatu riigitagatiS puudub

| (34) | Nagu täpsustatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse põhjendustes 41–45, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, esitavad Prantsusmaa ametiasutused oma väidete toetamiseks viis võimalust. |
| --- | --- |

(34)

Nagu täpsustatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse põhjendustes 41–45, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, esitavad Prantsusmaa ametiasutused oma väidete toetamiseks viis võimalust.

| (35) | Esiteks ei ole ühegi õigusakti ega otsusega ette nähtud põhimõtet, mille kohaselt garanteeriks riik põhimõtteliselt lõputult avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste võlgu. |
| --- | --- |

(35)

Esiteks ei ole ühegi õigusakti ega otsusega ette nähtud põhimõtet, mille kohaselt garanteeriks riik põhimõtteliselt lõputult avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste võlgu.

| (36) | Teiseks on riiginõukogu (Conseil d'État) kohtupraktikas tehtud otsused tagatiste puudumise kohta, eelkõige otsus kohtuasjas Société de l'hôtel d'Albe (27) ning kaks otsust kohtuasjas Campoloro (28). |
| --- | --- |

(36)

Teiseks on riiginõukogu (Conseil d'État) kohtupraktikas tehtud otsused tagatiste puudumise kohta, eelkõige otsus kohtuasjas Société de l'hôtel d'Albe (27) ning kaks otsust kohtuasjas Campoloro (28).

| (37) | Kolmandaks on finantsseadusi käsitlevas 1. augusti 2001. aasta alusseaduses (edaspidi „LOLF” – loi organique relative aux lois de finances) sätestatud, et tagatist võib luua ainult ühe finantsseaduste sätte alusel (29), nagu on riiginõukogu oma 2006. aasta aruandes sõnaselgelt väljendanud (30). Seetõttu ei saa selle eksperdi arvates, kelle Prantsusmaa ametiasutused volitasid tegelema eespool viidatud postiteenuse juhtumiga (31), alates LOLFi jõustumisest 1. jaanuaril 2005 anda õiguspäraselt enam ühtegi kaudset tagatist. Seega ei ole alates 1. jaanuarist 2005 tekkinud võlgadel enam kaudset tagatist. Enne 1. jaanuari 2005 tekkinud võlgade kohta leiab ekspert, et vaidlustava otsuse puudumisel ei saa kindlaks teha, kas need enne 1. jaanuari 2005 antud kaudsed tagatised, mille andmine ei olnud finantsseaduses sõnaselgelt lubatud, võivad võlausaldajate põhiseadusega kaitstud õiguste austamist silmas pidades kehtima jääda. |
| --- | --- |

(37)

Kolmandaks on finantsseadusi käsitlevas 1. augusti 2001. aasta alusseaduses (edaspidi „LOLF” – loi organique relative aux lois de finances) sätestatud, et tagatist võib luua ainult ühe finantsseaduste sätte alusel (29), nagu on riiginõukogu oma 2006. aasta aruandes sõnaselgelt väljendanud (30). Seetõttu ei saa selle eksperdi arvates, kelle Prantsusmaa ametiasutused volitasid tegelema eespool viidatud postiteenuse juhtumiga (31), alates LOLFi jõustumisest 1. jaanuaril 2005 anda õiguspäraselt enam ühtegi kaudset tagatist. Seega ei ole alates 1. jaanuarist 2005 tekkinud võlgadel enam kaudset tagatist. Enne 1. jaanuari 2005 tekkinud võlgade kohta leiab ekspert, et vaidlustava otsuse puudumisel ei saa kindlaks teha, kas need enne 1. jaanuari 2005 antud kaudsed tagatised, mille andmine ei olnud finantsseaduses sõnaselgelt lubatud, võivad võlausaldajate põhiseadusega kaitstud õiguste austamist silmas pidades kehtima jääda.

| (38) | Neljandaks arvab Prantsusmaa, et kui avalik-õiguslikel tööstus- ja kaubandusasutustel oleks riigitagatis, tuleks nende staatuse muutmisel kehtestada meetmed võlausaldajate õiguste säilitamiseks. Kuna sellist mehhanismi ei ole kunagi kehtestatud (32), järeldavad nad, et seega ei ole avalik-õiguslikel tööstus- ja kaubandusasutustel mitte mingisugust riigitagatist. |
| --- | --- |

(38)

Neljandaks arvab Prantsusmaa, et kui avalik-õiguslikel tööstus- ja kaubandusasutustel oleks riigitagatis, tuleks nende staatuse muutmisel kehtestada meetmed võlausaldajate õiguste säilitamiseks. Kuna sellist mehhanismi ei ole kunagi kehtestatud (32), järeldavad nad, et seega ei ole avalik-õiguslikel tööstus- ja kaubandusasutustel mitte mingisugust riigitagatist.

| (39) | Viiendaks tsiteerivad Prantsusmaa ametiasutused riiginõukogu vaidluste lahendamise koja endise presidendi Labetoulle’i artiklit (33), mille kohaselt: „ei ole selle tagatise [riigitagatise, mida kohaldatakse täieulatuslikult avalik-õiguslike asutuste suhtes] andmises, kasutamises ja ulatuses juriidilises mõttes mingit automaatsust.” |
| --- | --- |

(39)

Viiendaks tsiteerivad Prantsusmaa ametiasutused riiginõukogu vaidluste lahendamise koja endise presidendi Labetoulle’i artiklit (33), mille kohaselt: „ei ole selle tagatise [riigitagatise, mida kohaldatakse täieulatuslikult avalik-õiguslike asutuste suhtes] andmises, kasutamises ja ulatuses juriidilises mõttes mingit automaatsust.”

B.   Komisjoni ekslik arutluskäik
   (34)

| (40) | Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste puhul ei ole tagatud üksikute võlanõuete tagasimaksmine (a)) ega avalik-õigusliku asutuse ja selle kohustuste säilimine (b)). |
| --- | --- |

(40)

Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste puhul ei ole tagatud üksikute võlanõuete tagasimaksmine (a)) ega avalik-õigusliku asutuse ja selle kohustuste säilimine (b)).

a)   Üksikute võlanõuete tagasimaksmiseks puudub tagatis

| (41) | Nagu selgitatud riigiabi C 46/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 46 ja 49, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, on Prantsusmaa ametiasutused seisukohal, et 16. juuli 1980. aasta seaduse alusel ei anta tagatist: võttes aluseks seaduse ettevalmistustööd, kohtuasjas Campoloro tehtud 10. novembri 1999. aasta (35) ja 18. novembri 2005. aasta (36) otsuste tõlgenduse ning seda küsimust käsitlevad artiklid (37), märgib Prantsusmaa, et tema arvates ei kohustata 16. juuli 1980. aasta seadusega riiki oma ressursse kasutama. Artiklis 1 sätestatud väljendiga „nähakse ette” antakse riigile üksnes õigus „asendada” selle isiku täidesaatvat organit, kelle asemele ta asub ning kelle ülesannet täites „on tal põhimõtteliselt samad pädevused, mis asendataval”. Seoses sellise asendamisega võiks riik kasutada ainult neid täidesaatva organi pädevusi, mis ei hõlma riigieelarve kasutamise võimalust, ning peale selle „ei hõlma asendamise õiguse kasutamine” erakorralist asendamist. |
| --- | --- |

(41)

Nagu selgitatud riigiabi C 46/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 46 ja 49, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, on Prantsusmaa ametiasutused seisukohal, et 16. juuli 1980. aasta seaduse alusel ei anta tagatist: võttes aluseks seaduse ettevalmistustööd, kohtuasjas Campoloro tehtud 10. novembri 1999. aasta (35) ja 18. novembri 2005. aasta (36) otsuste tõlgenduse ning seda küsimust käsitlevad artiklid (37), märgib Prantsusmaa, et tema arvates ei kohustata 16. juuli 1980. aasta seadusega riiki oma ressursse kasutama. Artiklis 1 sätestatud väljendiga „nähakse ette” antakse riigile üksnes õigus „asendada” selle isiku täidesaatvat organit, kelle asemele ta asub ning kelle ülesannet täites „on tal põhimõtteliselt samad pädevused, mis asendataval”. Seoses sellise asendamisega võiks riik kasutada ainult neid täidesaatva organi pädevusi, mis ei hõlma riigieelarve kasutamise võimalust, ning peale selle „ei hõlma asendamise õiguse kasutamine” erakorralist asendamist.

| (42) | Nagu märgitud eespool viidatud otsuse C 56/2007 põhjendustes 50–53, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, jäävad Prantsusmaa ametiasutused seisukohale, et riigi mittesüülist vastutust ei saa rakendada ainult vara puudujäägi põhjendusel. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul eeldab igasugune tagatis seda, et tagatise andja on selle andmisega nõus. Kuna vastutuse puhul on tegemist eksimuse tunnistamisega või mittesüülise vastutuse korral teatava tegevuse tagajärgede eest vastutuse võtmisega, ei saa tegemist olla tagatisega. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul ei saa riigi vastutuse kaasamist põhjendada ainult sellega, et prefektil või järelevalveasutusel ei olnud avalik-õigusliku asutuse finants- ja varalise olukorra tõttu võimalik võtta ühtegi meedet, mille kaudu saanuks võla tagasi maksta. Seega tuleks eksimus kõrvale jätta, sest prefekti või järelevalveasutuse tegevusest hoidumine ei ole iseenesest õigusvastane. Prantsusmaa ametiasutused tunnistavad siiski, et riigi esindaja peab 16. juuli 1980. aasta seadusega kehtestatud menetluse täitmisel järgima avaliku teenuse osutamise järjepidevuse nõuet, kuid on seisukohal, et isegi kui kohtunik annaks korralduse maksta võlausaldajale hüvitist, oleks võlausaldaja sellise hüvitamise tagajärjel olukorras, kus ta oleks olnud ka tavaõiguse rakendamise korral, kuna viimasel juhul oleks kõnealune vara võõrandatud ning kõik võlausaldajad oleksid saanud vastava summa. Seega ei tulene sellest võlausaldaja jaoks ühtegi eelist. |
| --- | --- |

(42)

Nagu märgitud eespool viidatud otsuse C 56/2007 põhjendustes 50–53, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, jäävad Prantsusmaa ametiasutused seisukohale, et riigi mittesüülist vastutust ei saa rakendada ainult vara puudujäägi põhjendusel. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul eeldab igasugune tagatis seda, et tagatise andja on selle andmisega nõus. Kuna vastutuse puhul on tegemist eksimuse tunnistamisega või mittesüülise vastutuse korral teatava tegevuse tagajärgede eest vastutuse võtmisega, ei saa tegemist olla tagatisega. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul ei saa riigi vastutuse kaasamist põhjendada ainult sellega, et prefektil või järelevalveasutusel ei olnud avalik-õigusliku asutuse finants- ja varalise olukorra tõttu võimalik võtta ühtegi meedet, mille kaudu saanuks võla tagasi maksta. Seega tuleks eksimus kõrvale jätta, sest prefekti või järelevalveasutuse tegevusest hoidumine ei ole iseenesest õigusvastane. Prantsusmaa ametiasutused tunnistavad siiski, et riigi esindaja peab 16. juuli 1980. aasta seadusega kehtestatud menetluse täitmisel järgima avaliku teenuse osutamise järjepidevuse nõuet, kuid on seisukohal, et isegi kui kohtunik annaks korralduse maksta võlausaldajale hüvitist, oleks võlausaldaja sellise hüvitamise tagajärjel olukorras, kus ta oleks olnud ka tavaõiguse rakendamise korral, kuna viimasel juhul oleks kõnealune vara võõrandatud ning kõik võlausaldajad oleksid saanud vastava summa. Seega ei tulene sellest võlausaldaja jaoks ühtegi eelist.

b)   Puudub avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle kohustuste säilitamise tagatis

| (43) | Nagu märgitud eespool nimetatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse põhjendustes 54–56, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, on Prantsusmaa ametiasutused arvamusel, et asjaolu, et avalik-õiguslike isikute suhtes ei saa kohaldada tavaõigusega ette nähtud saneerimis- ega likvideerimismenetlusi, ei välista avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse pankrotti või tema suhtes pankrotimenetluse algatamist. Nad vaidlustavad komisjoni analüüsi, mis tugineb garantiidena antavat riigiabi käsitlevale 2000. aasta teatisele (38) (edaspidi „tagatisi käsitlev teatis”), ning leiavad, et antud juhul ei ole komisjon tõendanud pankrotimenetluse välistamisest tingitud „soodsamate rahastamistingimuste” olemasolu ega sedastanud, et avalik-õiguslik asutus IFP ei või pankrotti minna ega ka seda, et ükski maksejõuetusmenetlus ei ole võimalik, kuivõrd 1985. aasta seadus on ainult menetlusseadus, ning asjaolu, et avalik-õiguslik tööstus- ja äriasutus ei kuulu selle seaduse kohaldamisalasse, ei tähenda, et selle suhtes ei võiks algatada ad hoc saneerimis-, likvideerimis- või pankrotimenetlust. |
| --- | --- |

(43)

Nagu märgitud eespool nimetatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse põhjendustes 54–56, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, on Prantsusmaa ametiasutused arvamusel, et asjaolu, et avalik-õiguslike isikute suhtes ei saa kohaldada tavaõigusega ette nähtud saneerimis- ega likvideerimismenetlusi, ei välista avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse pankrotti või tema suhtes pankrotimenetluse algatamist. Nad vaidlustavad komisjoni analüüsi, mis tugineb garantiidena antavat riigiabi käsitlevale 2000. aasta teatisele (38) (edaspidi „tagatisi käsitlev teatis”), ning leiavad, et antud juhul ei ole komisjon tõendanud pankrotimenetluse välistamisest tingitud „soodsamate rahastamistingimuste” olemasolu ega sedastanud, et avalik-õiguslik asutus IFP ei või pankrotti minna ega ka seda, et ükski maksejõuetusmenetlus ei ole võimalik, kuivõrd 1985. aasta seadus on ainult menetlusseadus, ning asjaolu, et avalik-õiguslik tööstus- ja äriasutus ei kuulu selle seaduse kohaldamisalasse, ei tähenda, et selle suhtes ei võiks algatada ad hoc saneerimis-, likvideerimis- või pankrotimenetlust.

| (44) | Nagu on selgitatud eespool viidatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse põhjendustes 57–67, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, jäävad Prantsusmaa ametiasutused seisukohale, et 16. juuli 1980. aasta seadusega kehtestatud menetluse kohaldamine tavaõigusega ette nähtud ühismenetluse asemel ei anna võlausaldajale mingit eelist. Nad vaidlustavad menetluse algatamise otsuse põhjenduses 81 komisjoni seatud avalikustamise (39) ja võrdväärsuse (40) kriteeriumi järgimise vajadust, et hinnata, kas erimenetluse kohaldamine maksejõuetuse korral annab sellele üksusele, kelle suhtes seda menetlust kohaldatakse, äriõigusele alluvate äriühingutega võrreldes eelise (41), kuid kasutavad ise neid kriteeriume 16. juuli 1980. aasta seadusega kehtestatud menetluse analüüsimiseks. Avalikustamise kriteeriumi puhul leiavad nad, et menetluse kohta on reitinguagentuurid õigesti märkinud, et seda kohaldatakse avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse maksejõuetuse korral, samas aga võrdväärsuse kriteeriumi puhul eristavad nad juhtumeid selle põhjal, kas avaliku teenuse osutamise järjepidevus on nõutav või mitte, märkides, et avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate finantsseisundi tõttu on IFP kontserni vara puudujäägi ilmnemine ebatõenäoline, kuna IFP vaba kapital ja investeeringud (150,3 miljonit eurot) ületasid 2007. aasta lõpus ligikaudu viis korda laenude ja võlgade summa (25,2 miljonit eurot).






  a) | Eeldusel, et ei kohaldata avaliku teenuse osutamise nõuet, ei aseta avalik-õigusliku asutuse vara puudujäägi korral 16. juuli 1980. aasta seadusega kehtestatud menetluse kohaldamine võlausaldajaid soodsamasse olukorda kui tavaõigusega ettenähtud menetluse kohaldamine: nad saaksid tagasi sama summa kui äriõigusele alluva üksuse võlausaldajad, nimelt vara realiseerimisest saadud summa, ning neil ei oleks menetluse lõppedes enam edasikaebamisvõimalust (42), mistõttu leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et riigi vastutust ei saa rakendada üksnes vara puudujäägi põhjendusel. Menetlus erineb ainult kahes aspektis:






  — | võlausaldajaid ei kohelda ühtse tervikuna: vastupidiselt eraõiguslikule menetlusele, mille puhul võlausaldajaid käsitatakse tervikuna ning nende nõuded rahuldatakse nende eelisõiguste kahanevas järjekorras ja vastavalt kättesaadavatele summadele, eristub 16. juuli 1980. aasta seadusega kehtestatud menetlus selle poolest, et ainult võlausaldaja tegevus võimaldab tal oma õigused säilitada. 16. juuli 1980. aasta seaduse loogika kohaselt makstakse võlad tagasi taotlemise järjekorras; |
| --- | --- | --- | --- |

(44)

Nagu on selgitatud eespool viidatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse põhjendustes 57–67, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, jäävad Prantsusmaa ametiasutused seisukohale, et 16. juuli 1980. aasta seadusega kehtestatud menetluse kohaldamine tavaõigusega ette nähtud ühismenetluse asemel ei anna võlausaldajale mingit eelist. Nad vaidlustavad menetluse algatamise otsuse põhjenduses 81 komisjoni seatud avalikustamise (39) ja võrdväärsuse (40) kriteeriumi järgimise vajadust, et hinnata, kas erimenetluse kohaldamine maksejõuetuse korral annab sellele üksusele, kelle suhtes seda menetlust kohaldatakse, äriõigusele alluvate äriühingutega võrreldes eelise (41), kuid kasutavad ise neid kriteeriume 16. juuli 1980. aasta seadusega kehtestatud menetluse analüüsimiseks. Avalikustamise kriteeriumi puhul leiavad nad, et menetluse kohta on reitinguagentuurid õigesti märkinud, et seda kohaldatakse avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse maksejõuetuse korral, samas aga võrdväärsuse kriteeriumi puhul eristavad nad juhtumeid selle põhjal, kas avaliku teenuse osutamise järjepidevus on nõutav või mitte, märkides, et avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate finantsseisundi tõttu on IFP kontserni vara puudujäägi ilmnemine ebatõenäoline, kuna IFP vaba kapital ja investeeringud (150,3 miljonit eurot) ületasid 2007. aasta lõpus ligikaudu viis korda laenude ja võlgade summa (25,2 miljonit eurot).

a)

Eeldusel, et ei kohaldata avaliku teenuse osutamise nõuet, ei aseta avalik-õigusliku asutuse vara puudujäägi korral 16. juuli 1980. aasta seadusega kehtestatud menetluse kohaldamine võlausaldajaid soodsamasse olukorda kui tavaõigusega ettenähtud menetluse kohaldamine: nad saaksid tagasi sama summa kui äriõigusele alluva üksuse võlausaldajad, nimelt vara realiseerimisest saadud summa, ning neil ei oleks menetluse lõppedes enam edasikaebamisvõimalust (42), mistõttu leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et riigi vastutust ei saa rakendada üksnes vara puudujäägi põhjendusel. Menetlus erineb ainult kahes aspektis:

—

võlausaldajaid ei kohelda ühtse tervikuna: vastupidiselt eraõiguslikule menetlusele, mille puhul võlausaldajaid käsitatakse tervikuna ning nende nõuded rahuldatakse nende eelisõiguste kahanevas järjekorras ja vastavalt kättesaadavatele summadele, eristub 16. juuli 1980. aasta seadusega kehtestatud menetlus selle poolest, et ainult võlausaldaja tegevus võimaldab tal oma õigused säilitada. 16. juuli 1980. aasta seaduse loogika kohaselt makstakse võlad tagasi taotlemise järjekorras;

| — | riigi esindaja on isik, kes täidab halduskohtuniku kontrolli all (raske eksimuse kontroll, nagu on kindlaks määratud riiginõukogu eespool viidatud otsuses kohtuasjas Campoloro) likvideerija ja pankrotihalduriga samaväärseid ülesandeid. |
| --- | --- |

—

riigi esindaja on isik, kes täidab halduskohtuniku kontrolli all (raske eksimuse kontroll, nagu on kindlaks määratud riiginõukogu eespool viidatud otsuses kohtuasjas Campoloro) likvideerija ja pankrotihalduriga samaväärseid ülesandeid.

| b) | Prantsusmaa ametiasutused tunnistavad, et juhul kui tagatud peab olema avaliku teenuse osutamise järjepidevus, võib riigi esindaja võib talle 16. juuli 1980. aasta seadusega antud volituste täitmisel otsustada mitte võõrandada teatavaid avaliku teenuse osutamiseks vajalikke varasid. Teatava vara võõrandamata jätmine, kui sellega ei kaasne riigipoolset hüvitamist, tähendaks, et varad realiseeritaks väiksemal määral ning võlausaldajatele tagasimakstavad summad oleks omakorda väiksemad. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul ei annaks selline menetlus avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajatele suuremaid õigusi kui need, mis neil oleksid olnud äriõiguse kohaldamise korral. Prantsusmaa ametiasutused möönavad siiski, et sellisel juhul kohaldataks tõenäoliselt riigi mittesüülist vastutust ning see väljenduks võlausaldajatele hüvitise maksmises vastavalt nende kantud kahjule (vähemalt nende varade müügiväärtuse ulatuses, mida riigi esindaja otsustas avaliku teenuse osutamise järjepidevuseks alles jätta). Võlausaldajad oleksid seega ilmselt sarnases olukorras nagu tavaõiguse kohaldamise korral. Prantsusmaa ametiasutused järeldavad sellest, et 16. juuli 1980. aasta seadusega kehtestatud menetlusega ei anta tavaõigusega ettenähtud menetlusega võrreldes võlausaldajale mingit eelist ning seega ei ole sellise menetluse kohaldamine avalik-õigusliku asutuse IFP suhtes õigustatud. |
| --- | --- |

b)

Prantsusmaa ametiasutused tunnistavad, et juhul kui tagatud peab olema avaliku teenuse osutamise järjepidevus, võib riigi esindaja võib talle 16. juuli 1980. aasta seadusega antud volituste täitmisel otsustada mitte võõrandada teatavaid avaliku teenuse osutamiseks vajalikke varasid. Teatava vara võõrandamata jätmine, kui sellega ei kaasne riigipoolset hüvitamist, tähendaks, et varad realiseeritaks väiksemal määral ning võlausaldajatele tagasimakstavad summad oleks omakorda väiksemad. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul ei annaks selline menetlus avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajatele suuremaid õigusi kui need, mis neil oleksid olnud äriõiguse kohaldamise korral. Prantsusmaa ametiasutused möönavad siiski, et sellisel juhul kohaldataks tõenäoliselt riigi mittesüülist vastutust ning see väljenduks võlausaldajatele hüvitise maksmises vastavalt nende kantud kahjule (vähemalt nende varade müügiväärtuse ulatuses, mida riigi esindaja otsustas avaliku teenuse osutamise järjepidevuseks alles jätta). Võlausaldajad oleksid seega ilmselt sarnases olukorras nagu tavaõiguse kohaldamise korral. Prantsusmaa ametiasutused järeldavad sellest, et 16. juuli 1980. aasta seadusega kehtestatud menetlusega ei anta tavaõigusega ettenähtud menetlusega võrreldes võlausaldajale mingit eelist ning seega ei ole sellise menetluse kohaldamine avalik-õigusliku asutuse IFP suhtes õigustatud.

| (45) | Nagu selgitatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse põhjenduses 68, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, jäävad Prantsusmaa ametiasutused seisukohale, et menetluse algatamise otsuses komisjoni nimetatud õigusaktid, eriti 18. juuli 2002. aasta kodifitseeriva suunise nr 02–060-M95 (avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste finants- ja raamatupidamiseeskirjade kohta) põhjendus 82 ning 14. novembri 2006. aasta juhend riigi avalik-õiguslike asutuste ja avalikke huve esindavate rühmade loomise ning nende tegevuse muutmise ja lõpetamisega seotud finantskorralduse kohta, ei ole avalik-õigusliku asutuse IFP suhtes kohaldatavad ega sellele ülekantavad. |
| --- | --- |

(45)

Nagu selgitatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse põhjenduses 68, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, jäävad Prantsusmaa ametiasutused seisukohale, et menetluse algatamise otsuses komisjoni nimetatud õigusaktid, eriti 18. juuli 2002. aasta kodifitseeriva suunise nr 02–060-M95 (avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste finants- ja raamatupidamiseeskirjade kohta) põhjendus 82 ning 14. novembri 2006. aasta juhend riigi avalik-õiguslike asutuste ja avalikke huve esindavate rühmade loomise ning nende tegevuse muutmise ja lõpetamisega seotud finantskorralduse kohta, ei ole avalik-õigusliku asutuse IFP suhtes kohaldatavad ega sellele ülekantavad.

| (46) | Avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjate rekapitaliseerimise osas on Prantsusmaa ametiasutused esiteks seisukohal, et menetluse algatamise otsuse põhjenduses 80 tõstatatud küsimust ei tuleks hinnata võimaliku riigitagatise olemasolu tõendamiseks, vaid pigem selleks, et mõõta sellise tagatise võimalikku mõju, mis asetaks avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjad soodusolukorda tänu rekapitaliseerimise parematele tingimustele. Seejärel väidavad nad, et komisjoni arutluskäik tugineb kahele ekslikule ideele:






  — | esiteks teeb komisjon arutluskäigus vea, väites, et võimaliku toetuse puhul, mida avalik-õiguslik asutus IFP võis oma tütarettevõtjatele pakkuda kontsernisisese ülekande kaudu, kuuluvad tingimused, mille korral kontserni emaettevõtja, olgugi et avalik-õiguslik juriidiline isik, võib toetada ühte oma raskustes tütarettevõtjat, rangelt äriühinguõiguse valdkonda (43) ega ole mingil määral seotud ettevõtja mõistega konkurentsiõiguse tähenduses. |
| --- | --- | --- |

(46)

Avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjate rekapitaliseerimise osas on Prantsusmaa ametiasutused esiteks seisukohal, et menetluse algatamise otsuse põhjenduses 80 tõstatatud küsimust ei tuleks hinnata võimaliku riigitagatise olemasolu tõendamiseks, vaid pigem selleks, et mõõta sellise tagatise võimalikku mõju, mis asetaks avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjad soodusolukorda tänu rekapitaliseerimise parematele tingimustele. Seejärel väidavad nad, et komisjoni arutluskäik tugineb kahele ekslikule ideele:

—

esiteks teeb komisjon arutluskäigus vea, väites, et võimaliku toetuse puhul, mida avalik-õiguslik asutus IFP võis oma tütarettevõtjatele pakkuda kontsernisisese ülekande kaudu, kuuluvad tingimused, mille korral kontserni emaettevõtja, olgugi et avalik-õiguslik juriidiline isik, võib toetada ühte oma raskustes tütarettevõtjat, rangelt äriühinguõiguse valdkonda (43) ega ole mingil määral seotud ettevõtja mõistega konkurentsiõiguse tähenduses.

| — | teiseks vaidlevad Prantsusmaa ametiasutused vastu väitele, et tänu avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusele ning sellest vajaduse korral tulenevale riigitagatisele on avalik-õiguslikul asutusel IFP oma tütarettevõtjaid lihtsam rekapitaliseerida, kui oleks eraõigusliku kontserni emaettevõtjal. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul on kontsernis tavaline, et äriühing toetab ajutiselt ühte oma kahjumis olevat tütarettevõtjat, nagu seda on juba tunnustanud Euroopa Kohtu kohtunik (44), ning eraõigusliku investoriga samade käitumisreeglite järgi tegutseva avalik-õigusliku investori sekkumise korral ei esine riigiabi elemente ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (45). Sellise olukorraga oli tegemist avalik-õigusliku asutuse IFP puhul, kellel oli õiguslik võimalus (ja mitte kohustus) rekapitaliseerida oma raskustes olev tütarettevõtja teadliku investoriga samade hindamiskriteeriumide põhjal. Prantsusmaa ametiasutused vaidlustavad ka selle, et avalik-õiguslikel tööstus- ja kaubandusasutustel on „otsene juurdepääs riigikassa arvelduskontodele”. Nad täpsustavad, et LOLFi artiklis 24 sätestatud „finantsabi konto” eelarvesättega on ette nähtud piiratud krediidikontode loomine (piirmäär vastavalt finantsseadusele), mis võimaldavad riigil soovi ja võimaluse korral (eriti seoses Euroopa Liidu õigusega) teha mitmesugustele asutustele ettemakseid. Vastavalt Prantsusmaa ametiasutustele ei ole avalik-õiguslikel tööstus- ja kaubandusasutustel neile kontodele otsest juurdepääsu. |
| --- | --- |

—

teiseks vaidlevad Prantsusmaa ametiasutused vastu väitele, et tänu avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusele ning sellest vajaduse korral tulenevale riigitagatisele on avalik-õiguslikul asutusel IFP oma tütarettevõtjaid lihtsam rekapitaliseerida, kui oleks eraõigusliku kontserni emaettevõtjal. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul on kontsernis tavaline, et äriühing toetab ajutiselt ühte oma kahjumis olevat tütarettevõtjat, nagu seda on juba tunnustanud Euroopa Kohtu kohtunik (44), ning eraõigusliku investoriga samade käitumisreeglite järgi tegutseva avalik-õigusliku investori sekkumise korral ei esine riigiabi elemente ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (45). Sellise olukorraga oli tegemist avalik-õigusliku asutuse IFP puhul, kellel oli õiguslik võimalus (ja mitte kohustus) rekapitaliseerida oma raskustes olev tütarettevõtja teadliku investoriga samade hindamiskriteeriumide põhjal. Prantsusmaa ametiasutused vaidlustavad ka selle, et avalik-õiguslikel tööstus- ja kaubandusasutustel on „otsene juurdepääs riigikassa arvelduskontodele”. Nad täpsustavad, et LOLFi artiklis 24 sätestatud „finantsabi konto” eelarvesättega on ette nähtud piiratud krediidikontode loomine (piirmäär vastavalt finantsseadusele), mis võimaldavad riigil soovi ja võimaluse korral (eriti seoses Euroopa Liidu õigusega) teha mitmesugustele asutustele ettemakseid. Vastavalt Prantsusmaa ametiasutustele ei ole avalik-õiguslikel tööstus- ja kaubandusasutustel neile kontodele otsest juurdepääsu.

5.1.2   PUUDUB EELIS AVALIK-ÕIGUSLIKU ASUTUSE IFP JA SELLE TÜTARETTEVÕTJATE TASANDIL

| (47) | Prantsusmaa ametiasutused leiavad esiteks, et eespool viidatud teatis tagatiste kohta ei võimalda kõnealusel juhul seoses eelise olemasoluga järeldada, et kui võimalikke eeliseid, millest IFP sai kasu tänu oma avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusele, laiendati avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjatele, kes on aktsiaseltsid, läheks see vastuollu komisjoni otsustuspraktikaga. Samuti ei ole tõendatud avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate tegelik majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(47)

Prantsusmaa ametiasutused leiavad esiteks, et eespool viidatud teatis tagatiste kohta ei võimalda kõnealusel juhul seoses eelise olemasoluga järeldada, et kui võimalikke eeliseid, millest IFP sai kasu tänu oma avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusele, laiendati avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjatele, kes on aktsiaseltsid, läheks see vastuollu komisjoni otsustuspraktikaga. Samuti ei ole tõendatud avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate tegelik majanduslik eelis.

| (48) | Prantsusmaa ametiasutused leiavad, et komisjon eksib eespool viidatud tagatisi käsitleva teatise punktis 1.2, väites et „[...] garantii kujul antud abiks on ka soodsamad rahastamistingimused ettevõtjatele, kelle õiguslik vorm välistab pankroti- või muud maksejõuetusmenetlused või tagab selgesõnalise riigigarantii või kahjumi katmise riigi poolt”:






  — | esiteks vaidlustavad Prantsusmaa ametiasutused selle, et avalik-õiguslikul asutusel IFP on avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest tulenevalt selline õiguslik vorm, mis välistab pankroti- ja maksejõuetusmenetluse; komisjon ei ole seda mingil juhul tõendanud, vaid lihtsalt esitanud tõendi, et see staatus ei võimalda erimenetluse (kõnealusel juhul 25. jaanuari 1985. aasta seadusega kehtestatud menetluse) kohaldamist; |
| --- | --- | --- |

(48)

Prantsusmaa ametiasutused leiavad, et komisjon eksib eespool viidatud tagatisi käsitleva teatise punktis 1.2, väites et „[...] garantii kujul antud abiks on ka soodsamad rahastamistingimused ettevõtjatele, kelle õiguslik vorm välistab pankroti- või muud maksejõuetusmenetlused või tagab selgesõnalise riigigarantii või kahjumi katmise riigi poolt”:

—

esiteks vaidlustavad Prantsusmaa ametiasutused selle, et avalik-õiguslikul asutusel IFP on avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest tulenevalt selline õiguslik vorm, mis välistab pankroti- ja maksejõuetusmenetluse; komisjon ei ole seda mingil juhul tõendanud, vaid lihtsalt esitanud tõendi, et see staatus ei võimalda erimenetluse (kõnealusel juhul 25. jaanuari 1985. aasta seadusega kehtestatud menetluse) kohaldamist;

| — | teiseks eitavad Prantsusmaa ametiasutused, et esineb automaatne seos pankroti- ja maksejõuetusmenetluse teostamise õiguspärase ja põhiseaduse kohase võimatuse ning soodsamate rahastamistingimustel vahel; komisjon oleks pidanud eespool viidatud tagatisi käsitleva teatise punkti 1.2 kohaselt eelnevalt tõendama soodsamate rahastamistingimuste olemasolu, et väita, et ettevõtja kelle õiguslik vorm välistab pankroti- või maksejõuetusmenetluse, saab kasu tagatise kujul antavast abist. |
| --- | --- |

—

teiseks eitavad Prantsusmaa ametiasutused, et esineb automaatne seos pankroti- ja maksejõuetusmenetluse teostamise õiguspärase ja põhiseaduse kohase võimatuse ning soodsamate rahastamistingimustel vahel; komisjon oleks pidanud eespool viidatud tagatisi käsitleva teatise punkti 1.2 kohaselt eelnevalt tõendama soodsamate rahastamistingimuste olemasolu, et väita, et ettevõtja kelle õiguslik vorm välistab pankroti- või maksejõuetusmenetluse, saab kasu tagatise kujul antavast abist.

| (49) | Pealegi vaatas komisjon menetluse algatamise otsuses mööda oma otsustuspraktikast, kui uuris avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjate tasandil võimalikke eeliseid, mis tulenevad avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest lähtuva piiramatu tagatise olemasolust. Komisjoni arutluskäik on vastuolus tema arutluskäiguga La Banque Postale’i (postipanga) (46) loomisel: kuigi viimane oli täpselt nagu avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjad aktsiaselts, mis kuulus 100 %-liselt avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutusega samaväärsele üksusele, leidis komisjon (jättes seejuures kõrvale selles toimikus Prantsusmaa võetud kohustused), et aktsiaseltsi õiguslik staatus võimaldas tütarettevõtja tasandil välistada iseenesest igasuguse piiramatu tagatise olemasolu. Sama arutluskäigu põhjal oleks Prantsusmaa ametiasutuste sõnul tulnud järeldada, et avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjatel, kes on samuti aktsiaseltsid, ei ole avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest tulenevat võimalikku piiramatut riigitagatist. |
| --- | --- |

(49)

Pealegi vaatas komisjon menetluse algatamise otsuses mööda oma otsustuspraktikast, kui uuris avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjate tasandil võimalikke eeliseid, mis tulenevad avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest lähtuva piiramatu tagatise olemasolust. Komisjoni arutluskäik on vastuolus tema arutluskäiguga La Banque Postale’i (postipanga) (46) loomisel: kuigi viimane oli täpselt nagu avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjad aktsiaselts, mis kuulus 100 %-liselt avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutusega samaväärsele üksusele, leidis komisjon (jättes seejuures kõrvale selles toimikus Prantsusmaa võetud kohustused), et aktsiaseltsi õiguslik staatus võimaldas tütarettevõtja tasandil välistada iseenesest igasuguse piiramatu tagatise olemasolu. Sama arutluskäigu põhjal oleks Prantsusmaa ametiasutuste sõnul tulnud järeldada, et avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjatel, kes on samuti aktsiaseltsid, ei ole avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest tulenevat võimalikku piiramatut riigitagatist.

| (50) | Komisjon ei tõenda avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate tegeliku majandusliku eelise olemasolu ja piirdub menetluse algatamise otsuses sellega, et tunnistab rahastamistingimused „teadaolevalt” soodsamaks, esitamata ühtegi tegelikku tõendit. Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt peaks komisjon kõnealusel juhul tõendama, et avalik-õiguslik asutus IFP sai soodsamad rahastamistingimused tänu oma avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusele (47). Pealegi on Prantsusmaa ametiasutused esitanud menetluse käigus mitmesuguseid andmeid, mis tõendavad, et avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatus ei andnud ega saanud anda talle ega ta tütarettevõtjatele majanduslikku eelist. Avalik-õigusliku asutuse IFP staatus muudeti nimelt üldise järjepidevuse põhimõtte järgimiseks ning eelkõige tema tegevuse, korralduse, raamatupidamis- ja finantskorra (ressursid ning raamatupidamise ja finantsarvestuse eeskirjad) ja maksusüsteemi tasandil. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon ei tõenda avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate tegeliku majandusliku eelise olemasolu ja piirdub menetluse algatamise otsuses sellega, et tunnistab rahastamistingimused „teadaolevalt” soodsamaks, esitamata ühtegi tegelikku tõendit. Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt peaks komisjon kõnealusel juhul tõendama, et avalik-õiguslik asutus IFP sai soodsamad rahastamistingimused tänu oma avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusele (47). Pealegi on Prantsusmaa ametiasutused esitanud menetluse käigus mitmesuguseid andmeid, mis tõendavad, et avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatus ei andnud ega saanud anda talle ega ta tütarettevõtjatele majanduslikku eelist. Avalik-õigusliku asutuse IFP staatus muudeti nimelt üldise järjepidevuse põhimõtte järgimiseks ning eelkõige tema tegevuse, korralduse, raamatupidamis- ja finantskorra (ressursid ning raamatupidamise ja finantsarvestuse eeskirjad) ja maksusüsteemi tasandil.

| (51) | Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et eelnevalt esitatu tõendab järgmist:






  — | avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate finantsseisund oli hea, mis välistab võimaliku pankroti küsimuse ja seega ka küsimuse riigi sekkumisest viimase võimalusena; |
| --- | --- | --- |

(51)

Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et eelnevalt esitatu tõendab järgmist:

—

avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate finantsseisund oli hea, mis välistab võimaliku pankroti küsimuse ja seega ka küsimuse riigi sekkumisest viimase võimalusena;

| — | avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate lühiajalise rahastamise tingimused on iga ettevõtja puhul erinevad ning seetõttu toimuvad konkreetsed läbirääkimised nende vastavate pankadega intuitu personae; |
| --- | --- |

—

avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate lühiajalise rahastamise tingimused on iga ettevõtja puhul erinevad ning seetõttu toimuvad konkreetsed läbirääkimised nende vastavate pankadega intuitu personae;

| — | avalik-õigusliku asutuse IFP ja tütarettevõtjate suhetes tarnijate ja klientidega ei ole ka soodustingimusi, mis tulenevad asjaolust, et tarnijad ja kliendid eeldavad tagatise olemasolu. |
| --- | --- |

—

avalik-õigusliku asutuse IFP ja tütarettevõtjate suhetes tarnijate ja klientidega ei ole ka soodustingimusi, mis tulenevad asjaolust, et tarnijad ja kliendid eeldavad tagatise olemasolu.

| (52) | Prantsusmaa ametiasutused järeldavad järgmist:






  — | analüüs, mille komisjoni esitas uurimismenetluse algatamise otsuses, on vaieldav: avalik-õiguslikul asutusel IFP ja selle tütarettevõtjatel ei ole riigitagatist; |
| --- | --- | --- |

(52)

Prantsusmaa ametiasutused järeldavad järgmist:

—

analüüs, mille komisjoni esitas uurimismenetluse algatamise otsuses, on vaieldav: avalik-õiguslikul asutusel IFP ja selle tütarettevõtjatel ei ole riigitagatist;

| — | komisjon ei ole tõendanud, et IFP avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatus annab avalik-õiguslikule asutusele IFP ja selle tütarettevõtjatele eelise; |
| --- | --- |

—

komisjon ei ole tõendanud, et IFP avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatus annab avalik-õiguslikule asutusele IFP ja selle tütarettevõtjatele eelise;

| — | komisjon ei ole seega tõendanud, et avalik-õiguslikule asutusele IFP ja selle tütarettevõtjatele on antud riigiabi. |
| --- | --- |

—

komisjon ei ole seega tõendanud, et avalik-õiguslikule asutusele IFP ja selle tütarettevõtjatele on antud riigiabi.

5.2   PRANTSUSMAA AMETIASUTUSTE ETTEPANEKUD

| (53) | Komisjoni kahtluste hajutamiseks on Prantsusmaa ametiasutused siiski märkinud, et juhul, kui komisjon on nõus kõnealuse menetluse lõpetama, otsustades kooskõlas menetlusmääruse artikli 7 lõikega 2, et tegemist ei ole abiga, on nad valmis rakendama järgmisi meetmeid:






  — | selgitama 16. juuli 1980. aasta seaduse rakendusmäärust; |
| --- | --- | --- |

(53)

Komisjoni kahtluste hajutamiseks on Prantsusmaa ametiasutused siiski märkinud, et juhul, kui komisjon on nõus kõnealuse menetluse lõpetama, otsustades kooskõlas menetlusmääruse artikli 7 lõikega 2, et tegemist ei ole abiga, on nad valmis rakendama järgmisi meetmeid:

—

selgitama 16. juuli 1980. aasta seaduse rakendusmäärust;

| — | lisama avalik-õigusliku asutuse IFP laenulepingutesse märke tagatise puudumise kohta; |
| --- | --- |

—

lisama avalik-õigusliku asutuse IFP laenulepingutesse märke tagatise puudumise kohta;

| — | lisama avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjate laenulepingutesse märke tagatise puudumise kohta. |
| --- | --- |

—

lisama avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjate laenulepingutesse märke tagatise puudumise kohta.

5.2.1   16. JUULI 1980. AASTA SEADUSE RAKENDUSMÄÄRUSE SELGITAMINE

| (54) | Nagu märgitud riigiabi C 56/2007 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 94–96, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, teevad Prantsusmaa ametiasutused ettepaneku selgitada 16. juuli 1980. aasta seaduse tõlgendust, muutes selle rakendusmääruse artikli 3 lõike 1 neljandat lõiku (48). Selleks et kõrvaldada seoses prefekti või järelevalveasutuse volituste määramisega kahtlused „nähakse ette” ulatuse puhul, hõlmab Prantsusmaa ametiasutuste sõnul kavandatud muudatus seda, et edaspidi eraldavad kõnealused organid ressursse asjaomase omavalitsuse või riigiasutuse eelarvest (49). Prantsusmaa ametiasutuste sõnul välistatakse ettepanekuga see, et riigi esindaja võiks talle antud volituste täitmisel suurendada asjaomase omavalitsuse või avalik-õigusliku asutuse vahendeid riigi toetuse või riigi ressursside abil. |
| --- | --- |

(54)

Nagu märgitud riigiabi C 56/2007 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 94–96, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, teevad Prantsusmaa ametiasutused ettepaneku selgitada 16. juuli 1980. aasta seaduse tõlgendust, muutes selle rakendusmääruse artikli 3 lõike 1 neljandat lõiku (48). Selleks et kõrvaldada seoses prefekti või järelevalveasutuse volituste määramisega kahtlused „nähakse ette” ulatuse puhul, hõlmab Prantsusmaa ametiasutuste sõnul kavandatud muudatus seda, et edaspidi eraldavad kõnealused organid ressursse asjaomase omavalitsuse või riigiasutuse eelarvest (49). Prantsusmaa ametiasutuste sõnul välistatakse ettepanekuga see, et riigi esindaja võiks talle antud volituste täitmisel suurendada asjaomase omavalitsuse või avalik-õigusliku asutuse vahendeid riigi toetuse või riigi ressursside abil.

5.2.2   AVALIK-ÕIGUSLIKU ASUTUSE IFP LAENULEPINGUTESSE MÄRKE LISAMINE TAGATISE PUUDUMISE KOHTA

| (55) | Nagu täpsustatud riigiabi C 56/2007 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 97–100, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, vaidlustavad Prantsusmaa ametiasutused komisjoni (50) seisukoha, mille kohaselt võib riigi vastutust rakendada üksnes avalik-õigusliku asutuse IFP maksejõuetuse tõttu. Nad teevad siiski ettepaneku, mis põhineb vastuvõetava riski erandil (riiginõukogu otsused kohtuasjades Sille (51) ja Meunier (52), soovitades postiteenuse juhtumis väljapakutu näitel avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajatele ametlikult kinnitada, et nende võlanõudel ei ole riigitagatist ning et maksejõuetuse korral ei pea riik asjaomast ettevõtjat võlgade tagasimaksmisel rahalises mõttes asendama. Seetõttu ei ole võimalikel huvitatud isikutel, kes on olukorrast täielikult teadlikud, õigust hüvitisele. Prantsusmaa ametiasutused võtavad seega endale koos avalik-õigusliku asutusega IFP kohustuse lisada iga tehingu puhul rahastamislepingusse järgmine märge (kõikide lepinguga hõlmatud instrumentide kohta):
  „Emissioonil/programmil/laenul ei ole ühtegi otsest ega kaudset riigitagatist. Maksejõuetuse korral ei pea riik IFPd nõude tagasimaksmisel rahaliselt asendama.” |
| --- | --- |

(55)

Nagu täpsustatud riigiabi C 56/2007 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 97–100, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, vaidlustavad Prantsusmaa ametiasutused komisjoni (50) seisukoha, mille kohaselt võib riigi vastutust rakendada üksnes avalik-õigusliku asutuse IFP maksejõuetuse tõttu. Nad teevad siiski ettepaneku, mis põhineb vastuvõetava riski erandil (riiginõukogu otsused kohtuasjades Sille (51) ja Meunier (52), soovitades postiteenuse juhtumis väljapakutu näitel avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajatele ametlikult kinnitada, et nende võlanõudel ei ole riigitagatist ning et maksejõuetuse korral ei pea riik asjaomast ettevõtjat võlgade tagasimaksmisel rahalises mõttes asendama. Seetõttu ei ole võimalikel huvitatud isikutel, kes on olukorrast täielikult teadlikud, õigust hüvitisele. Prantsusmaa ametiasutused võtavad seega endale koos avalik-õigusliku asutusega IFP kohustuse lisada iga tehingu puhul rahastamislepingusse järgmine märge (kõikide lepinguga hõlmatud instrumentide kohta):

„Emissioonil/programmil/laenul ei ole ühtegi otsest ega kaudset riigitagatist. Maksejõuetuse korral ei pea riik IFPd nõude tagasimaksmisel rahaliselt asendama.”

| (56) | Nagu täpsustatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjenduses 101, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, tegid Prantsusmaa ametiasutused märkuse ka komisjoni väljendatud kahtluste kohta menetluse algatamise otsuse põhjenduses 71, kus komisjon märkis, et esiteks on vastuvõetava riski erand kohtupraktikaga kehtestatud reegel, mis võib muutuda; teiseks toetub vastav reegel konflikti korral hõlpsalt kehtetuks tunnistatavatele teisese õiguse aktidele; ning lõpuks ei hõlma Prantsusmaa ametiasutuste ettepanek kõiki juhtumeid, sest nõuded ei pruugi olla üksnes rahalised, vaid ka ärilised või muud liiki. |
| --- | --- |

(56)

Nagu täpsustatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjenduses 101, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, tegid Prantsusmaa ametiasutused märkuse ka komisjoni väljendatud kahtluste kohta menetluse algatamise otsuse põhjenduses 71, kus komisjon märkis, et esiteks on vastuvõetava riski erand kohtupraktikaga kehtestatud reegel, mis võib muutuda; teiseks toetub vastav reegel konflikti korral hõlpsalt kehtetuks tunnistatavatele teisese õiguse aktidele; ning lõpuks ei hõlma Prantsusmaa ametiasutuste ettepanek kõiki juhtumeid, sest nõuded ei pruugi olla üksnes rahalised, vaid ka ärilised või muud liiki.

| (57) | Nagu täpsustatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 102–104, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, on Prantsusmaa ametiasutused pärast meeldetuletust, et nad on vastu komisjoni seisukohas esitatud põhimõttele, mille kohaselt ei saa riigi mittesüülist vastutust rakendada üksnes avalik-õigusliku asutuse IFP vara puudujäägi põhjendusel, esitanud kahtlustele vastuseks järgmised täiendavad andmed:






  a) | Prantsusmaa ametiasutuste arvates tähendaks komisjoni esimene vastuväide seda, et isegi kui liikmesriigi õigusega ei oleks selle kohta sätet ette nähtud, piisaks riigiabi olemasoluks ainult sellest, et on oht kohtupraktika, st riigi õiguse muutumiseks. Komisjon ei tohiks võimaliku abimeetme olemasolu üle otsustada õiguse võimalikust muutumisest lähtudes, mis käesoleval juhul on rohkem kui ebatõenäoline, ning vastuvõetava riski erand on avaliku õiguse üldpõhimõte, mida kohtupraktika on korduvalt kinnitanud ning mida ei ole kohtupraktikas kunagi vaidlustatud ega ulatuslikult kommenteeritud; |
| --- | --- | --- |

(57)

Nagu täpsustatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 102–104, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, on Prantsusmaa ametiasutused pärast meeldetuletust, et nad on vastu komisjoni seisukohas esitatud põhimõttele, mille kohaselt ei saa riigi mittesüülist vastutust rakendada üksnes avalik-õigusliku asutuse IFP vara puudujäägi põhjendusel, esitanud kahtlustele vastuseks järgmised täiendavad andmed:

a)

Prantsusmaa ametiasutuste arvates tähendaks komisjoni esimene vastuväide seda, et isegi kui liikmesriigi õigusega ei oleks selle kohta sätet ette nähtud, piisaks riigiabi olemasoluks ainult sellest, et on oht kohtupraktika, st riigi õiguse muutumiseks. Komisjon ei tohiks võimaliku abimeetme olemasolu üle otsustada õiguse võimalikust muutumisest lähtudes, mis käesoleval juhul on rohkem kui ebatõenäoline, ning vastuvõetava riski erand on avaliku õiguse üldpõhimõte, mida kohtupraktika on korduvalt kinnitanud ning mida ei ole kohtupraktikas kunagi vaidlustatud ega ulatuslikult kommenteeritud;

| b) | teise vastuväite puhul tunnistavad Prantsusmaa ametiasutused, et seadused ja määrused on lepingute suhtes ülimuslikud ning vaidlusaluse sätte võib alati tühistada. Nad on siiski arvamusel, et see väide ei tugine kõrgema astme dokumendile, see ei ole põhjendatud ning on seega alusetu; |
| --- | --- |

b)

teise vastuväite puhul tunnistavad Prantsusmaa ametiasutused, et seadused ja määrused on lepingute suhtes ülimuslikud ning vaidlusaluse sätte võib alati tühistada. Nad on siiski arvamusel, et see väide ei tugine kõrgema astme dokumendile, see ei ole põhjendatud ning on seega alusetu;

| c) | kolmanda väite osas leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et see tugineb lihtsalt tarnijate võimalikule arvamusele või eeldusele, et nende nõude puhul on olemas riigitagatis. Sellist oletust ei saa rajada üksnes eelise olemasolule, vaid tuleb tõestada, et avalik-õiguslikul asutusel IFP ja selle tütarettevõtjatel on tegelik majanduslik eelis. |
| --- | --- |

c)

kolmanda väite osas leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et see tugineb lihtsalt tarnijate võimalikule arvamusele või eeldusele, et nende nõude puhul on olemas riigitagatis. Sellist oletust ei saa rajada üksnes eelise olemasolule, vaid tuleb tõestada, et avalik-õiguslikul asutusel IFP ja selle tütarettevõtjatel on tegelik majanduslik eelis.

| (58) | Nagu täpsustatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjenduses 106, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, märgivad Prantsusmaa ametiasutused, et nad on valmis laiendama tagatise puudumist käsitleva märke lisamise ettepanekut kõikidele laenulepingutele, et välistada igasugune risk rakendada riigi mittesüülist vastutust üksnes avalik-õigusliku asutuse IFP maksejõuetuse tõttu. |
| --- | --- |

(58)

Nagu täpsustatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjenduses 106, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, märgivad Prantsusmaa ametiasutused, et nad on valmis laiendama tagatise puudumist käsitleva märke lisamise ettepanekut kõikidele laenulepingutele, et välistada igasugune risk rakendada riigi mittesüülist vastutust üksnes avalik-õigusliku asutuse IFP maksejõuetuse tõttu.

5.2.3   AVALIK-ÕIGUSLIKU ASUTUSE IFP TÜTARETTEVÕTJATE AXENS, BEICIP-FRANLAB JA PROSERNAT LAENULEPINGUTESSE MÄRKE LISAMINE TAGATISE PUUDUMISE KOHTA

| (59) | Kavandatava meetme täiendamiseks teevad Prantsusmaa ametiasutused komisjonile lisaettepaneku, mis on sarnane La Banque Postale’i loomise ajal tehtud ettepanekuga ning mille kohaselt lisataks avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjate (Axens, Beicip-Franlab, Prosernat) laenutingimuste puhul lepingutesse iga tehingu kohta järgmine märge (kõikide lepinguga hõlmatud instrumentide kohta): „vastavalt Prantsuse õigusele (eriti tulenevalt õigusaktiga antud sõnaselge loa vajadusest iga tagatise puhul) ei ole käesoleval finantstehingul ühtegi otsest ega kaudset riigitagatist.” |
| --- | --- |

(59)

Kavandatava meetme täiendamiseks teevad Prantsusmaa ametiasutused komisjonile lisaettepaneku, mis on sarnane La Banque Postale’i loomise ajal tehtud ettepanekuga ning mille kohaselt lisataks avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjate (Axens, Beicip-Franlab, Prosernat) laenutingimuste puhul lepingutesse iga tehingu kohta järgmine märge (kõikide lepinguga hõlmatud instrumentide kohta): „vastavalt Prantsuse õigusele (eriti tulenevalt õigusaktiga antud sõnaselge loa vajadusest iga tagatise puhul) ei ole käesoleval finantstehingul ühtegi otsest ega kaudset riigitagatist.”

| (60) | Nagu märgitud eespool nimetatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse põhjendustes 107–110, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, on Prantsusmaa ametiasutused arvamusel, et kaks kavandatud selgitavat meedet (mille üksikasjad on meelde tuletatud põhjendustes 55 ja 59), võimaldavad suurendada avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate võlausaldajate teadlikkust oma õigustest, nii et ei saa öelda, et Prantsusmaa (nagu komisjon on menetluse algatamise otsuse põhjenduses 87 märkinud) „vastutab IFP võlausaldajates seoses tagatise olemasoluga tekkinud ootuste eest” ning et ta toetab vabatahtlikult sellist „juriidiliselt segast olukorda”, millega „antakse avalik-õiguslikule asutusele IFP eelis ja mis võib kaasa tuua riigi ressursside kasutamise.” |
| --- | --- |

(60)

Nagu märgitud eespool nimetatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse põhjendustes 107–110, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, on Prantsusmaa ametiasutused arvamusel, et kaks kavandatud selgitavat meedet (mille üksikasjad on meelde tuletatud põhjendustes 55 ja 59), võimaldavad suurendada avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate võlausaldajate teadlikkust oma õigustest, nii et ei saa öelda, et Prantsusmaa (nagu komisjon on menetluse algatamise otsuse põhjenduses 87 märkinud) „vastutab IFP võlausaldajates seoses tagatise olemasoluga tekkinud ootuste eest” ning et ta toetab vabatahtlikult sellist „juriidiliselt segast olukorda”, millega „antakse avalik-õiguslikule asutusele IFP eelis ja mis võib kaasa tuua riigi ressursside kasutamise.”

5.3   PRANTSUSMAA AMETIASUTUSTE TÄIENDAVAD MÄRKUSED

| (61) | Prantsusmaa ametiasutused esitasid 16. juuli 2010. aasta ja 26. novembri 2010. aasta kirjades täiendavad andmed, mis nende sõnul tõendavad, et avalik-õigusliku asutus IFP ei ole saanud riigiabi. |
| --- | --- |

(61)

Prantsusmaa ametiasutused esitasid 16. juuli 2010. aasta ja 26. novembri 2010. aasta kirjades täiendavad andmed, mis nende sõnul tõendavad, et avalik-õigusliku asutus IFP ei ole saanud riigiabi.

| (62) | Esmalt tuletavad nad oma 16. juuli 2010. aasta kirjas meelde kohtuasja France Télécom
   (53) ja rõhutavad, et Euroopa Kohtu kohtunik kinnitas, et komisjonil on abi olemasolu kindlaksmääramiseks kohustus tõendada tegeliku eelise esinemist. Nad on kõnealuse juhtumi puhul arvamusel, et piiramatu tagatisega, mis komisjoni sõnul tulenes IFP avalik-õiguslikust staatusest, ei anta sellele tegelikkuses ühtegi majanduslikku eelist. 26. novembri 2010. aasta kirjas täpsustavad Prantsusmaa ametiasutused, et nende arvates lasub komisjonil tõendamiskohustus. Nad tuletavad meelde Euroopa Kohtu kohtupraktikaga kehtestatud nõudeid tõendamise ja põhjendamise valdkonnas, eriti Üldkohtu eespool viidatud otsust kohtuasjas France Telecom, Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas Krantz (54) ja hiljutist otsust kohtuasjas Deutsche Post AG (55). Prantsusmaa ametiasutused on arvamusel, et komisjoni esitatud analüüsis tuginetakse antud juhul „rohkem oletustele kui konkreetsele analüüsile”. |
| --- | --- |

(62)

Esmalt tuletavad nad oma 16. juuli 2010. aasta kirjas meelde kohtuasja France Télécom
   (53) ja rõhutavad, et Euroopa Kohtu kohtunik kinnitas, et komisjonil on abi olemasolu kindlaksmääramiseks kohustus tõendada tegeliku eelise esinemist. Nad on kõnealuse juhtumi puhul arvamusel, et piiramatu tagatisega, mis komisjoni sõnul tulenes IFP avalik-õiguslikust staatusest, ei anta sellele tegelikkuses ühtegi majanduslikku eelist. 26. novembri 2010. aasta kirjas täpsustavad Prantsusmaa ametiasutused, et nende arvates lasub komisjonil tõendamiskohustus. Nad tuletavad meelde Euroopa Kohtu kohtupraktikaga kehtestatud nõudeid tõendamise ja põhjendamise valdkonnas, eriti Üldkohtu eespool viidatud otsust kohtuasjas France Telecom, Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas Krantz (54) ja hiljutist otsust kohtuasjas Deutsche Post AG (55). Prantsusmaa ametiasutused on arvamusel, et komisjoni esitatud analüüsis tuginetakse antud juhul „rohkem oletustele kui konkreetsele analüüsile”.

| (63) | Prantsusmaa ametiasutuste arvates eeldab komisjon, et avalik-õiguslik asutus IFP võib eelisest kasu saada kolmel tasandil: i) suhetes pankade ja finantsasutustega, ii) suhetes tarnijatega ja iii) suhetes kolmandatest isikutest tööstuspartneritega, kes kasutavad teadusteenuseid. |
| --- | --- |

(63)

Prantsusmaa ametiasutuste arvates eeldab komisjon, et avalik-õiguslik asutus IFP võib eelisest kasu saada kolmel tasandil: i) suhetes pankade ja finantsasutustega, ii) suhetes tarnijatega ja iii) suhetes kolmandatest isikutest tööstuspartneritega, kes kasutavad teadusteenuseid.

| (64) | Avalik-õigusliku asutuse IFP suhete osas pankade ja finantsasutustega on Prantsusmaa ametiasutused arvamusel, et avalik-õiguslik asutus IFP ei ole siiani saanud avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatuse tõttu mingisugust majanduslikku eelist. Nad edastavad komisjonile andmed, mis tõendavad järgmist: i) pikaajalises plaanis ei olnud avalik-õiguslikul asutusel IFP võlga aastatel 2005, 2006 ja 2007 (56) ning 2008. ja 2009. aastal, ii) keskpikas plaanis oli avalik-õiguslik asutus IFP eri pankadega kokku leppinud krediidiliinide tühistamises, kuid saavutanud turuhinnaga võrreldava intressimäära ning igal juhul ei olnud ta neid krediidiliine kunagi kasutanud; iii) lühiajalises plaanis oli avalik-õigusliku asutuse IFP võlg peaaegu nullis või oli seda asjaomase ajavahemiku puhul. |
| --- | --- |

(64)

Avalik-õigusliku asutuse IFP suhete osas pankade ja finantsasutustega on Prantsusmaa ametiasutused arvamusel, et avalik-õiguslik asutus IFP ei ole siiani saanud avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatuse tõttu mingisugust majanduslikku eelist. Nad edastavad komisjonile andmed, mis tõendavad järgmist: i) pikaajalises plaanis ei olnud avalik-õiguslikul asutusel IFP võlga aastatel 2005, 2006 ja 2007 (56) ning 2008. ja 2009. aastal, ii) keskpikas plaanis oli avalik-õiguslik asutus IFP eri pankadega kokku leppinud krediidiliinide tühistamises, kuid saavutanud turuhinnaga võrreldava intressimäära ning igal juhul ei olnud ta neid krediidiliine kunagi kasutanud; iii) lühiajalises plaanis oli avalik-õigusliku asutuse IFP võlg peaaegu nullis või oli seda asjaomase ajavahemiku puhul.

| (65) | Prantsusmaa ametiasutused leiavad, et avalik-õiguslik asutus IFP pidi suhetes tarnijatega hankijana täitma 6. juuni 2005. aasta määrusest nr 2005-649 (57) tulenevat avalikustamise ja hankemenetluse korraldamise kohustust ning seega ei saanud tal eelist olla. Prantsusmaa ametiasutused kordavad seda analüüsi 26. novembri 2010. aasta kirjas, ning täpsustavad, et kuna avalik-õiguslik asutus IFP peab tellimused täitma hankemenetluse teel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivile 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (58), on see nende arvates piisav tagatis konkurentsi moonutamise vältimiseks turul. Kuna avalik-õiguslik asutus IFP korraldab oma tarnijate leidmiseks hankemenetluse vastavalt Euroopa Liidu õigusest tulenevatele kohustustele, ei saa teda Prantsusmaa sõnul süüdistada ebaseadusliku eelise saamises, eriti kui puudub konkreetne tõend selle kohta. Nad rõhutavad, et just riikliku tellimuse täiustamiseks lihtsustati elektrooniliste ostusüsteemide kasutamist, näiteks on direktiivi 2004/18/EÜ põhjenduses 13 märgitud: „Kõnealune ostusüsteem võimaldab [hankijal, ...] saada [...] eriti suures ulatuses pakkumisi ning järelikult kindlustada riiklike vahendite optimaalne kasutamine ulatusliku konkurentsi tingimustes.” Nad nimetavad komisjoni aruannet (59) kus järeldati, et riigihankeid käsitleval määrusel on hinna langusele positiivne mõju; seda langust on nimetatud sotsiaalseks kasuks, mis tuleneb pakkujate vahelisest õiglasemast konkurentsist. Seega ei ühtinud komisjoni arvamus avalik-õigusliku asutuse IFP säästusid selle avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatuse arvele pannes direktiivi põhiideega, mille kohaselt on valikumenetlus parema konkurentsi kandev jõud, mis vähendab riikliku tellimuse kulu. |
| --- | --- |

(65)

Prantsusmaa ametiasutused leiavad, et avalik-õiguslik asutus IFP pidi suhetes tarnijatega hankijana täitma 6. juuni 2005. aasta määrusest nr 2005-649 (57) tulenevat avalikustamise ja hankemenetluse korraldamise kohustust ning seega ei saanud tal eelist olla. Prantsusmaa ametiasutused kordavad seda analüüsi 26. novembri 2010. aasta kirjas, ning täpsustavad, et kuna avalik-õiguslik asutus IFP peab tellimused täitma hankemenetluse teel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivile 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (58), on see nende arvates piisav tagatis konkurentsi moonutamise vältimiseks turul. Kuna avalik-õiguslik asutus IFP korraldab oma tarnijate leidmiseks hankemenetluse vastavalt Euroopa Liidu õigusest tulenevatele kohustustele, ei saa teda Prantsusmaa sõnul süüdistada ebaseadusliku eelise saamises, eriti kui puudub konkreetne tõend selle kohta. Nad rõhutavad, et just riikliku tellimuse täiustamiseks lihtsustati elektrooniliste ostusüsteemide kasutamist, näiteks on direktiivi 2004/18/EÜ põhjenduses 13 märgitud: „Kõnealune ostusüsteem võimaldab [hankijal, ...] saada [...] eriti suures ulatuses pakkumisi ning järelikult kindlustada riiklike vahendite optimaalne kasutamine ulatusliku konkurentsi tingimustes.” Nad nimetavad komisjoni aruannet (59) kus järeldati, et riigihankeid käsitleval määrusel on hinna langusele positiivne mõju; seda langust on nimetatud sotsiaalseks kasuks, mis tuleneb pakkujate vahelisest õiglasemast konkurentsist. Seega ei ühtinud komisjoni arvamus avalik-õigusliku asutuse IFP säästusid selle avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatuse arvele pannes direktiivi põhiideega, mille kohaselt on valikumenetlus parema konkurentsi kandev jõud, mis vähendab riikliku tellimuse kulu.

| (66) | Avalik-õigusliku asutuse IFP suhete kohta selle klientidega täpsustavad Prantsusmaa ametiasutused, et asjaomane lepinguline teadustegevus hõlmab avalik-õigusliku asutuse IFP osutatavaid teenuseid kliendi (kolmanda isiku või tütarettevõtja) taotlusel ning teemal, mis kuulub avalik-õigusliku asutuse IFP ülesannete piiridesse, ei paku tulemuste omandi osas avalik-õigusliku asutuse IFP jaoks strateegilist huvi, rikastavad tõenäoliselt avalik-õigusliku asutuse teadmisi ja pädevust tema teostatavate teadus- ja arendustegevuse programmide juhtimisel ning ei kuulu üksnes tütarettevõtjate tegevusvaldkondadesse. Prantsusmaa ametiasutused märgivad, et teadusteenusteks, mida IFP kliendid tellivad, on vaja konkreetseid seadmeid ja eksperditeadmisi. |
| --- | --- |

(66)

Avalik-õigusliku asutuse IFP suhete kohta selle klientidega täpsustavad Prantsusmaa ametiasutused, et asjaomane lepinguline teadustegevus hõlmab avalik-õigusliku asutuse IFP osutatavaid teenuseid kliendi (kolmanda isiku või tütarettevõtja) taotlusel ning teemal, mis kuulub avalik-õigusliku asutuse IFP ülesannete piiridesse, ei paku tulemuste omandi osas avalik-õigusliku asutuse IFP jaoks strateegilist huvi, rikastavad tõenäoliselt avalik-õigusliku asutuse teadmisi ja pädevust tema teostatavate teadus- ja arendustegevuse programmide juhtimisel ning ei kuulu üksnes tütarettevõtjate tegevusvaldkondadesse. Prantsusmaa ametiasutused märgivad, et teadusteenusteks, mida IFP kliendid tellivad, on vaja konkreetseid seadmeid ja eksperditeadmisi.

| (67) | Prantsusmaa rõhutab, et isegi kui avalik-õiguslik asutus IFP oleks oma majandustegevuse puhul eelisolukorras tänu tema avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusele, ei avaldaks see eelis turule praktilist mõju. Eelkõige ei saaks see kahjustada konkurentsi ega mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Avalik-õigusliku asutuse IFP staatuse muutmisega (2006. aasta juulis) alanud ajavahemiku kohta tunnistavad Prantsusmaa ametiasutused ometigi, et avalik-õiguslik asutus IFP võis saada kasu maksuvähendustest, sest temalt ei nõutud täitmisgarantiid, mis on siiski väga väike summa võrreldes summaga, mida nõuavad tavaliselt sellist liiki teenuste eest pangad ja kindlustusseltsid. Prantsusmaa ametiasutused järeldavad, et sellise mõju puhul ei ole tegemist eelisega, mis seab kahtluse alla isegi riigiabi olemasolu seoses avalik-õigusliku asutusega IFP. |
| --- | --- |

(67)

Prantsusmaa rõhutab, et isegi kui avalik-õiguslik asutus IFP oleks oma majandustegevuse puhul eelisolukorras tänu tema avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusele, ei avaldaks see eelis turule praktilist mõju. Eelkõige ei saaks see kahjustada konkurentsi ega mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Avalik-õigusliku asutuse IFP staatuse muutmisega (2006. aasta juulis) alanud ajavahemiku kohta tunnistavad Prantsusmaa ametiasutused ometigi, et avalik-õiguslik asutus IFP võis saada kasu maksuvähendustest, sest temalt ei nõutud täitmisgarantiid, mis on siiski väga väike summa võrreldes summaga, mida nõuavad tavaliselt sellist liiki teenuste eest pangad ja kindlustusseltsid. Prantsusmaa ametiasutused järeldavad, et sellise mõju puhul ei ole tegemist eelisega, mis seab kahtluse alla isegi riigiabi olemasolu seoses avalik-õigusliku asutusega IFP.

6   KOLMANDATE ISIKUTE JA PRANTSUSMAA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

6.1   ÄRIÜHINGU UOP LIMITED MÄRKUSED

| (68) | Äriühing UOP Limited põhjendab 28. novembri 2008. aasta kirjas esmalt oma huvi sekkuda antud menetlusse kolmanda isikuna (60) ning esitab seejärel mõned üldmärkused ja väidab, et tema arvates saab üksus, keda ta nimetab äriühinguks IFP/Axens, riigiabi:






  — | avalik-õiguslikust asutusest IFP ja selle tütarettevõtjast koosnevat üksust IFP/Axens nähakse turul vastuvaieldamatult avalik-õigusliku üksusena (5.1.1); |
| --- | --- | --- |

(68)

Äriühing UOP Limited põhjendab 28. novembri 2008. aasta kirjas esmalt oma huvi sekkuda antud menetlusse kolmanda isikuna (60) ning esitab seejärel mõned üldmärkused ja väidab, et tema arvates saab üksus, keda ta nimetab äriühinguks IFP/Axens, riigiabi:

—

avalik-õiguslikust asutusest IFP ja selle tütarettevõtjast koosnevat üksust IFP/Axens nähakse turul vastuvaieldamatult avalik-õigusliku üksusena (5.1.1);

| — | üksusele IFP/Axens avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatuse andmine võimaldas märkimisväärselt moonutada konkurentsi protsessitehnoloogiate turul, kus tegutseb äriühing UOP Limited, sest see andis eelised suhetes tarnijate, rahastajate ja klientidega (5.1.2). |
| --- | --- |

—

üksusele IFP/Axens avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatuse andmine võimaldas märkimisväärselt moonutada konkurentsi protsessitehnoloogiate turul, kus tegutseb äriühing UOP Limited, sest see andis eelised suhetes tarnijate, rahastajate ja klientidega (5.1.2).

6.1.1   ÜKSUSE IFP/AXENS KUVANDI KÜSIMUS TURGUDEL

| (69) | Äriühingu UOP Limited sõnul ei saa nõustuda Prantsusmaa ametiasutuste väitega, mille kohaselt Axens ning teised IFP tütarettevõtjad kujutasid endast eri majandusüksusi. Komisjon märgib õigesti, et: i) Axens kuulub 100 %-liselt avalik-õiguslikule ettevõtjale IFP, ii) see, kuidas äriühing Axens rakendas avalik-õigusliku asutuse IFP teadus- ja arendustegevuse programme, peegeldas riigi otsustatud strateegilisi prioriteete, iii) avalik-õigusliku asutuse IFP eest vastutavad isikud osalesid äriühingu Axens juhtimises; iv) äriühingul Axens oli avalik-õigusliku ettevõtjaga IFP ainuõiguslik leping, mis oli tütarettevõtja tegevuses väga oluline; v) olemas olid esmakasutuse ja personali kasutusse andmise lepingud. |
| --- | --- |

(69)

Äriühingu UOP Limited sõnul ei saa nõustuda Prantsusmaa ametiasutuste väitega, mille kohaselt Axens ning teised IFP tütarettevõtjad kujutasid endast eri majandusüksusi. Komisjon märgib õigesti, et: i) Axens kuulub 100 %-liselt avalik-õiguslikule ettevõtjale IFP, ii) see, kuidas äriühing Axens rakendas avalik-õigusliku asutuse IFP teadus- ja arendustegevuse programme, peegeldas riigi otsustatud strateegilisi prioriteete, iii) avalik-õigusliku asutuse IFP eest vastutavad isikud osalesid äriühingu Axens juhtimises; iv) äriühingul Axens oli avalik-õigusliku ettevõtjaga IFP ainuõiguslik leping, mis oli tütarettevõtja tegevuses väga oluline; v) olemas olid esmakasutuse ja personali kasutusse andmise lepingud.

| (70) | Peale eelmises põhjenduses esitatud andmete lisab äriühing UOP Limited, et ettekujutus, mille andsid IFP ja Axens oma suhetest ning sellest, kuidas neid turul tajuti, kätkes endas ka endas ka järgmisi tähtsaid tegureid:






  — | äriühingu Axens veebisaidil on märgitud, et „äriühing on teadus- ja arendustegevuses ning tööstuses edukas olnud ligikaudu 50 aastat” (61). Samuti viidatakse äriühingu Axens reklaamides selle tehnoloogiate puhul avalik-õiguslikule asutusele IFP. Äriühingu Axens ja avalik-õigusliku asutuse IFP töötajad külastasid mõnikord koos ettevõtjaid, kellele nad olid litsentsi andnud; |
| --- | --- | --- |

(70)

Peale eelmises põhjenduses esitatud andmete lisab äriühing UOP Limited, et ettekujutus, mille andsid IFP ja Axens oma suhetest ning sellest, kuidas neid turul tajuti, kätkes endas ka endas ka järgmisi tähtsaid tegureid:

—

äriühingu Axens veebisaidil on märgitud, et „äriühing on teadus- ja arendustegevuses ning tööstuses edukas olnud ligikaudu 50 aastat” (61). Samuti viidatakse äriühingu Axens reklaamides selle tehnoloogiate puhul avalik-õiguslikule asutusele IFP. Äriühingu Axens ja avalik-õigusliku asutuse IFP töötajad külastasid mõnikord koos ettevõtjaid, kellele nad olid litsentsi andnud;

| — | tööstust käsitlevas ajakirjanduses esitatakse näide selle kohta, et äriühingut IFP/Axens nähti turul ühtse majandusliku üksusena. Äriühing UOP Limited on nimelt lisanud ajalehest väljavõtted, milles viidatakse üksuse IFP/Axens tegevusele protsessitehnoloogiate litsentsimise valdkonnas või selliste litsentside pakkumisele avalik-õigusliku asutuse IFP poolt tema tütarettevõtja Axens vahendusel. Lisaks on äriühing UOP Limited esitanud näiteid artiklitest või esitlustest, milles äriühingu Axens töötajad teatavad, et avalik-õiguslik asutus IFP näeb äriühingut Axens „tööstusosakonna ja äriühingu Procatalyse kogu vastavat tegevust hõlmavana.” |
| --- | --- |

—

tööstust käsitlevas ajakirjanduses esitatakse näide selle kohta, et äriühingut IFP/Axens nähti turul ühtse majandusliku üksusena. Äriühing UOP Limited on nimelt lisanud ajalehest väljavõtted, milles viidatakse üksuse IFP/Axens tegevusele protsessitehnoloogiate litsentsimise valdkonnas või selliste litsentside pakkumisele avalik-õigusliku asutuse IFP poolt tema tütarettevõtja Axens vahendusel. Lisaks on äriühing UOP Limited esitanud näiteid artiklitest või esitlustest, milles äriühingu Axens töötajad teatavad, et avalik-õiguslik asutus IFP näeb äriühingut Axens „tööstusosakonna ja äriühingu Procatalyse kogu vastavat tegevust hõlmavana.”

6.1.2   AVALIK-ÕIGUSLIKU TÖÖSTUS- JA KAUBANDUSASUTUSE STAATUSEST TULENEVAD EELISED

| (71) | Äriühingu UOP Limited sõnul andis asjaolu, et tarnijate ja klientide arvates oli äriühingul Axens oma tegevuse rahastamiseks piiramatu riigitagatis, talle turul märkimisväärse eelise. Isegi kui tegemist on vaid turukuvandiga, oli see ülemaailmse majanduskriisi tõttu tähtis asjaolu. |
| --- | --- |

(71)

Äriühingu UOP Limited sõnul andis asjaolu, et tarnijate ja klientide arvates oli äriühingul Axens oma tegevuse rahastamiseks piiramatu riigitagatis, talle turul märkimisväärse eelise. Isegi kui tegemist on vaid turukuvandiga, oli see ülemaailmse majanduskriisi tõttu tähtis asjaolu.

| (72) | Klientide puhul on üksuse IFP/Axens pakutud tagatised erilise tähtsusega turul, kus kliendid võtavad enne vastava tehnoloogia valimist arvesse pikka ajavahemikku hõlmavaid majanduslikke kaalutlusi. Aromaatsete süsivesinike komplekside näitest lähtudes selgitab äriühing UOP Limited, et sisuliselt peavad kliendid enne selliste tehnoloogiate rakendamist olema nõus väga suurte investeeringutega infrastruktuuride väljatöötamisse ja rajamisse, milleks kulub palju tööaastaid. Tööstuskomplekside edu on peamiselt seotud kasutatavate tehnoloogiate toimimisega, mille peab klientide nõudmiste kohaselt üldiselt tagama protsesside müüja (62). Juhul kui nõutavat toimimise taset ei saavutata, ei kõhkle nad rakendamast tehnoloogia üleandja vastutust ja nõudmast taastamisega seoses rangete kohustuste täitmist. Tehnoloogia üleandja pikaajaline maksevõime on seega ostjate jaoks nende valikute tegemisel oluline ja mitte üksnes lepinguliste kohustuste täitmise, vaid ka teadus- ja arendustegevuse valdkonna pakutavate perspektiivide poolest omandatud protsessi toimimise edaspidisel parandamisel. Üksuse IFP/Axens nägemine turul riigist sõltuvana andis võrreldes konkurentidega talle seega eelise, sest ostjatel ei olnud konkreetset põhjust kahelda äriühingu pikaajalises püsimajäämises. |
| --- | --- |

(72)

Klientide puhul on üksuse IFP/Axens pakutud tagatised erilise tähtsusega turul, kus kliendid võtavad enne vastava tehnoloogia valimist arvesse pikka ajavahemikku hõlmavaid majanduslikke kaalutlusi. Aromaatsete süsivesinike komplekside näitest lähtudes selgitab äriühing UOP Limited, et sisuliselt peavad kliendid enne selliste tehnoloogiate rakendamist olema nõus väga suurte investeeringutega infrastruktuuride väljatöötamisse ja rajamisse, milleks kulub palju tööaastaid. Tööstuskomplekside edu on peamiselt seotud kasutatavate tehnoloogiate toimimisega, mille peab klientide nõudmiste kohaselt üldiselt tagama protsesside müüja (62). Juhul kui nõutavat toimimise taset ei saavutata, ei kõhkle nad rakendamast tehnoloogia üleandja vastutust ja nõudmast taastamisega seoses rangete kohustuste täitmist. Tehnoloogia üleandja pikaajaline maksevõime on seega ostjate jaoks nende valikute tegemisel oluline ja mitte üksnes lepinguliste kohustuste täitmise, vaid ka teadus- ja arendustegevuse valdkonna pakutavate perspektiivide poolest omandatud protsessi toimimise edaspidisel parandamisel. Üksuse IFP/Axens nägemine turul riigist sõltuvana andis võrreldes konkurentidega talle seega eelise, sest ostjatel ei olnud konkreetset põhjust kahelda äriühingu pikaajalises püsimajäämises.

| (73) | Tarnijate osas leiab äriühing UOP Limited, et üksuse IFP/Axens puhul võidi kokku leppida soodustingimustes võrreldes selle konkurentidega. Ta viitab äriühingu IFP ja Axensi ühiselt alla kirjutatud lepingutele, mida on mainitud menetluse algatamise otsuses. |
| --- | --- |

(73)

Tarnijate osas leiab äriühing UOP Limited, et üksuse IFP/Axens puhul võidi kokku leppida soodustingimustes võrreldes selle konkurentidega. Ta viitab äriühingu IFP ja Axensi ühiselt alla kirjutatud lepingutele, mida on mainitud menetluse algatamise otsuses.

| (74) | Finantsurgude puhul arvab äriühing UOP Limited, et üksusel IFP/Axens olid kapitaliturgudel soodsamad tingimused ja intressimäär, pidades silmas riigi rolli lõpliku tagatiseandjana. Pealegi võimaldas riigi kohalolu ja sellega seostatav turvalisus investorite jaoks meelitada finantskriisi ajal nappuse tingimustes ligi erakapitali. Konkureerivatel äriühingutel ei olnud vähem huvipakkuvate majanduslike tingimuste tõttu võimalik ligi pääseda võrreldavatele ressurssidele ega neid saada. Äriühingu UOP Limited sõnul suurendasid majandus- ja finantskriis veelgi enam ohtu, et meetme tõttu võib tekkida konkurentsimoonutus. |
| --- | --- |

(74)

Finantsurgude puhul arvab äriühing UOP Limited, et üksusel IFP/Axens olid kapitaliturgudel soodsamad tingimused ja intressimäär, pidades silmas riigi rolli lõpliku tagatiseandjana. Pealegi võimaldas riigi kohalolu ja sellega seostatav turvalisus investorite jaoks meelitada finantskriisi ajal nappuse tingimustes ligi erakapitali. Konkureerivatel äriühingutel ei olnud vähem huvipakkuvate majanduslike tingimuste tõttu võimalik ligi pääseda võrreldavatele ressurssidele ega neid saada. Äriühingu UOP Limited sõnul suurendasid majandus- ja finantskriis veelgi enam ohtu, et meetme tõttu võib tekkida konkurentsimoonutus.

| (75) | UOP Limited viitab 23. jaanuari 2009. aasta kirjas oma eelmistele märkustele, mille ta edastas eespool viidatud riigiabi C 51/2005 käsitleva otsusega seotud menetluse käigus. Ta on arvamusel, et selles teabes oli piisavalt andmeid, mis tõendasid lepinguosaliste maksevõimelisuse tähtsust asjaomasel protsessilitsentside turul. Ta kordab väidet, et üksuse IFP/Axens kliendid eeldasid, et on ärilises suhtes riigiasutusega, mille pikaajaline elujõulisus ei olnud seotud mingisuguse riskiga. Lõpetuseks kutsub äriühing UOP Limited komisjoni üles analüüsima äriühingu Axens ja selle klientide lepinguid ning on enda sõnul veendunud, et neis ei esine ühtegi sätet, mis võiksid äriühingu Axens tasandil vastutust piirata. |
| --- | --- |

(75)

UOP Limited viitab 23. jaanuari 2009. aasta kirjas oma eelmistele märkustele, mille ta edastas eespool viidatud riigiabi C 51/2005 käsitleva otsusega seotud menetluse käigus. Ta on arvamusel, et selles teabes oli piisavalt andmeid, mis tõendasid lepinguosaliste maksevõimelisuse tähtsust asjaomasel protsessilitsentside turul. Ta kordab väidet, et üksuse IFP/Axens kliendid eeldasid, et on ärilises suhtes riigiasutusega, mille pikaajaline elujõulisus ei olnud seotud mingisuguse riskiga. Lõpetuseks kutsub äriühing UOP Limited komisjoni üles analüüsima äriühingu Axens ja selle klientide lepinguid ning on enda sõnul veendunud, et neis ei esine ühtegi sätet, mis võiksid äriühingu Axens tasandil vastutust piirata.

6.2   PRANTSUSMAA AMETIASUTUSTE KOMMENTAARID ÄRIÜHINGU UOP LIMITED MÄRKUSTE KOHTA

| (76) | Prantsusmaa ametiasutused on 22. juuni 2009. aasta kirjas seisukohal, et äriühingu UOP Limited märkused „põhinevad ekslikel, st täielikult valedel kinnitustel ning kindlasti mitte sellistel väidetel, mis tõendaksid avalik-õigusliku asutuse IFP või äriühingu Axens puhul riigiabi olemasolu.” |
| --- | --- |

(76)

Prantsusmaa ametiasutused on 22. juuni 2009. aasta kirjas seisukohal, et äriühingu UOP Limited märkused „põhinevad ekslikel, st täielikult valedel kinnitustel ning kindlasti mitte sellistel väidetel, mis tõendaksid avalik-õigusliku asutuse IFP või äriühingu Axens puhul riigiabi olemasolu.”

| (77) | Prantsusmaa ametiasutused ei pea sisuliselt asjakohaseks esitatud väidet, mille kohaselt nähakse üksust IFP/Axens turul avalik-õigusliku üksusena, kes on eelisolukorras suhetes klientide ja tarnijatega ning finantsturgudel, ning lükkavad ümber kinnituse, mille kohaselt üksus IFP/Axens kujutab endast riigiasutust, kellel ei ole pikaajalise elujõulisusega mingeid probleeme. |
| --- | --- |

(77)

Prantsusmaa ametiasutused ei pea sisuliselt asjakohaseks esitatud väidet, mille kohaselt nähakse üksust IFP/Axens turul avalik-õigusliku üksusena, kes on eelisolukorras suhetes klientide ja tarnijatega ning finantsturgudel, ning lükkavad ümber kinnituse, mille kohaselt üksus IFP/Axens kujutab endast riigiasutust, kellel ei ole pikaajalise elujõulisusega mingeid probleeme.

| (78) | Prantsusmaa ametiasutused esitavad kaks väidet:






  — | üksus IFP/Axens ei ole riigiasutus, kelle kasutuses on piiramatud ressursid; lisaks ei tõenda miski, et kõnealust üksust turul sellisena nähakse (6.2.1); |
| --- | --- | --- |

(78)

Prantsusmaa ametiasutused esitavad kaks väidet:

—

üksus IFP/Axens ei ole riigiasutus, kelle kasutuses on piiramatud ressursid; lisaks ei tõenda miski, et kõnealust üksust turul sellisena nähakse (6.2.1);

| — | teiseks ei anna avalik-õigusliku asutuse IFP staatus avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutusena turul ühtegi eelist äriühingule Axens (6.2.2). |
| --- | --- |

—

teiseks ei anna avalik-õigusliku asutuse IFP staatus avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutusena turul ühtegi eelist äriühingule Axens (6.2.2).

6.2.1   IFP/AXENS EI OLE RIIGIASUTUS, KELLE KASUTUSES ON PIIRAMATUD RESSURSID

| (79) | Vastupidiselt äriühingu UOP Limited väitele, ei näinud Prantsusmaa ametiasutuste sõnul üksuse IFP/Axens tarnijad ja kliendid seda ettevõtjat riigiasutusena, kelle päralt on piiramatud riigiressursid. |
| --- | --- |

(79)

Vastupidiselt äriühingu UOP Limited väitele, ei näinud Prantsusmaa ametiasutuste sõnul üksuse IFP/Axens tarnijad ja kliendid seda ettevõtjat riigiasutusena, kelle päralt on piiramatud riigiressursid.

| (80) | Esiteks viitavad Prantsusmaa ametiasutused komisjonile edastatud õiguslikule analüüsile ning oma eelnevatele märkustele, mis nende arvates tõendasid, et avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest ei tulenenud mingisugust riigitagatist. |
| --- | --- |

(80)

Esiteks viitavad Prantsusmaa ametiasutused komisjonile edastatud õiguslikule analüüsile ning oma eelnevatele märkustele, mis nende arvates tõendasid, et avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest ei tulenenud mingisugust riigitagatist.

| (81) | Teiseks märgivad Prantsusmaa ametiasutused, et äriühing UOP Limited tugineb „väidetavale uskumusele, mille kohaselt on üksuse IFP/Axens puhul olemas piiramatu riigitagatis”, mida õiguslikult ei ole, ning ainuüksi sellest ei piisa riigiabi olemasolu põhjendamiseks. |
| --- | --- |

(81)

Teiseks märgivad Prantsusmaa ametiasutused, et äriühing UOP Limited tugineb „väidetavale uskumusele, mille kohaselt on üksuse IFP/Axens puhul olemas piiramatu riigitagatis”, mida õiguslikult ei ole, ning ainuüksi sellest ei piisa riigiabi olemasolu põhjendamiseks.

| (82) | Kolmandaks, isegi kui eeldada, et avalik-õiguslikul asutusel IFP on riigitagatis – millele Prantsusmaa ametiasutused vastu vaidlevad –, on ekslik arvata, et selline tagatis laieneks automaatselt avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjatele põhjendusel, et IFP ja selle tütarettevõtjad moodustavad konkurentsiõiguse tähenduses majandusliku kontserni. Prantsusmaa väidab, et kuna avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjad, eriti Axens, ei ole eraõigusliku üksusena, kelle suhtes kehtib äriühinguõigus, sellise tagatisega kaetud, on tütarettevõtjate autonoomia põhimõte just vastuolus äriühingu UOP Limited väljapakutud teooriaga, et kontserni piires toimub tagatiste automaatne laiendamine. Kontserni mõistet, millel võib olla tähendus konkurentsiõiguses, ei tunnustata äriühinguõiguses ning tagatiste andmisel kontserni piires tuleb seega lähtuda rangetest vormilistest ja sisulistest tingimustest. See kehtibki avalik-õigusliku asutuse IFP suhtes, kes on ette näinud, et on vaja haldusnõukogu luba põhikirja artikli 7 tähenduses. Pealegi leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et komisjon on seda juba kinnitanud, kui tunnistas, et „äriühingu Banque Postale õiguslikust staatusest (eraõiguslik juriidiline isik) piisab iseenesest, et välistada äriühingu Banque Postale tasandil piiramatu riigitagatise olemasolu” (63). |
| --- | --- |

(82)

Kolmandaks, isegi kui eeldada, et avalik-õiguslikul asutusel IFP on riigitagatis – millele Prantsusmaa ametiasutused vastu vaidlevad –, on ekslik arvata, et selline tagatis laieneks automaatselt avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjatele põhjendusel, et IFP ja selle tütarettevõtjad moodustavad konkurentsiõiguse tähenduses majandusliku kontserni. Prantsusmaa väidab, et kuna avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjad, eriti Axens, ei ole eraõigusliku üksusena, kelle suhtes kehtib äriühinguõigus, sellise tagatisega kaetud, on tütarettevõtjate autonoomia põhimõte just vastuolus äriühingu UOP Limited väljapakutud teooriaga, et kontserni piires toimub tagatiste automaatne laiendamine. Kontserni mõistet, millel võib olla tähendus konkurentsiõiguses, ei tunnustata äriühinguõiguses ning tagatiste andmisel kontserni piires tuleb seega lähtuda rangetest vormilistest ja sisulistest tingimustest. See kehtibki avalik-õigusliku asutuse IFP suhtes, kes on ette näinud, et on vaja haldusnõukogu luba põhikirja artikli 7 tähenduses. Pealegi leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et komisjon on seda juba kinnitanud, kui tunnistas, et „äriühingu Banque Postale õiguslikust staatusest (eraõiguslik juriidiline isik) piisab iseenesest, et välistada äriühingu Banque Postale tasandil piiramatu riigitagatise olemasolu” (63).

6.2.2   AVALIK-ÕIGUSLIKU ASUTUSE IFP STAATUS AVALIK-ÕIGUSLIKU TÖÖSTUS- JA KAUBANDUSASUTUSENA, EI ANNA ÄRIÜHINGULE AXENS TURUL ÜHTEGI EELIST

| (83) | Prantsusmaa ametiasutused on arvamusel, et äriühingu UOP Limited esitatud väide, mille kohaselt turul usuti, et üksus IFP/Axens on piiramatute ressurssidega riigiasutus, kellel on suhetes klientide, tarnijate ja võlausaldajatega eelised, ei tugine „usaldusväärsetele andmetele” ning pealegi saab selle „vaieldamatult faktidega ümber lükata.” |
| --- | --- |

(83)

Prantsusmaa ametiasutused on arvamusel, et äriühingu UOP Limited esitatud väide, mille kohaselt turul usuti, et üksus IFP/Axens on piiramatute ressurssidega riigiasutus, kellel on suhetes klientide, tarnijate ja võlausaldajatega eelised, ei tugine „usaldusväärsetele andmetele” ning pealegi saab selle „vaieldamatult faktidega ümber lükata.”

| (84) | Prantsusmaa ametiasutused on esitanud äriühingu Axens õigusasjade ja lepingutega tegeleva juhatuse (Direction des Affaires juridiques et des Accords (AJA)) märgukirja pealkirjaga „Äriühingu Axens õiguskindluse põhimõtted” (64), milles on täpsustatud suhteid avalik-õigusliku asutuse IFP ja äriühingu Axens vahel. Nimetatud suhete puhul kehtib üldreegel, mille kohaselt ei nõua Axens mitte mingil põhjusel emaettevõtja tagatist. Prantsusmaa ametiasutused on täpsustanud, et tagatise puudumise eeskirjast ei ole võimalik teha ühtegi erandit. Seda põhimõtet on dokumendis in extenso meelde tuletatud järgmiselt: „IFP ei taga äriühingu Axens tegevust või tegevusetust.” Prantsusmaa ametiasutused on täpsustanud, et see eeskiri kehtib iga lepingu suhtes, mida Axens võib sõlmida, või iga projekti suhtes, mida ta võib koos oma klientide, tarnijatega ja finantsturgudel teostada. |
| --- | --- |

(84)

Prantsusmaa ametiasutused on esitanud äriühingu Axens õigusasjade ja lepingutega tegeleva juhatuse (Direction des Affaires juridiques et des Accords (AJA)) märgukirja pealkirjaga „Äriühingu Axens õiguskindluse põhimõtted” (64), milles on täpsustatud suhteid avalik-õigusliku asutuse IFP ja äriühingu Axens vahel. Nimetatud suhete puhul kehtib üldreegel, mille kohaselt ei nõua Axens mitte mingil põhjusel emaettevõtja tagatist. Prantsusmaa ametiasutused on täpsustanud, et tagatise puudumise eeskirjast ei ole võimalik teha ühtegi erandit. Seda põhimõtet on dokumendis in extenso meelde tuletatud järgmiselt: „IFP ei taga äriühingu Axens tegevust või tegevusetust.” Prantsusmaa ametiasutused on täpsustanud, et see eeskiri kehtib iga lepingu suhtes, mida Axens võib sõlmida, või iga projekti suhtes, mida ta võib koos oma klientide, tarnijatega ja finantsturgudel teostada.

6.2.2.1   
  Äriühingu Axens ja selle klientide suhted

| (85) | Prantsusmaa sõnul väidab äriühing UOP Limited ilma igasuguse põhjenduseta, et riiklik tagatis on äriühingu Axens pikaajalisele finantsolukorrale tähtis, nimelt seoses litsentsilepingutes sätestatud tavapäraste lepinguliste tagatiste ja hooldamiskohustustega (65), pealegi ta ei põhjenda, miks on „veendunud, et komisjon ei leia ühtegi vastutuse piiramise sätet äriühingu Axens tasandil.” |
| --- | --- |

(85)

Prantsusmaa sõnul väidab äriühing UOP Limited ilma igasuguse põhjenduseta, et riiklik tagatis on äriühingu Axens pikaajalisele finantsolukorrale tähtis, nimelt seoses litsentsilepingutes sätestatud tavapäraste lepinguliste tagatiste ja hooldamiskohustustega (65), pealegi ta ei põhjenda, miks on „veendunud, et komisjon ei leia ühtegi vastutuse piiramise sätet äriühingu Axens tasandil.”

| (86) | Sellega seoses on Prantsusmaa ametiasutused täpsustanud, et põhjenduses 84 kirjeldatud eeskiri (mille kohaselt tütarettevõtja ei taotle emaettevõtjalt ühtegi tagatist) kehtib ka kõikide tagatiste suhtes, mille üle Axens võiks oma kliendiga läbirääkimisi pidada või lepingu sõlmida. Prantsusmaa ametiasutused on väidet näitlikustanud „aromaatsete süsivesinike komplekside” näitega, mida äriühing UOP Limited on oma märkustes kommenteerinud. Prantsusmaa ametiasutused on selgitanud, et üldreeglina püüab Axens piirata oma vastutuse teatava osaga litsentsitasust [...] (*). Selline tagatiste piiramise poliitika, mis on üheks äriühingu Axens õiguskindluse põhimõtteks, eristab teda selgesti selles valdkonnas tegutsevatest teistest ettevõtjatest, kellel on Prantsusmaa ametiasutuste sõnul tavaks anda teatavatel juhtudel piiramatu tagatis. |
| --- | --- |

(86)

Sellega seoses on Prantsusmaa ametiasutused täpsustanud, et põhjenduses 84 kirjeldatud eeskiri (mille kohaselt tütarettevõtja ei taotle emaettevõtjalt ühtegi tagatist) kehtib ka kõikide tagatiste suhtes, mille üle Axens võiks oma kliendiga läbirääkimisi pidada või lepingu sõlmida. Prantsusmaa ametiasutused on väidet näitlikustanud „aromaatsete süsivesinike komplekside” näitega, mida äriühing UOP Limited on oma märkustes kommenteerinud. Prantsusmaa ametiasutused on selgitanud, et üldreeglina püüab Axens piirata oma vastutuse teatava osaga litsentsitasust [...] (*). Selline tagatiste piiramise poliitika, mis on üheks äriühingu Axens õiguskindluse põhimõtteks, eristab teda selgesti selles valdkonnas tegutsevatest teistest ettevõtjatest, kellel on Prantsusmaa ametiasutuste sõnul tavaks anda teatavatel juhtudel piiramatu tagatis.

| (87) | Prantsusmaa ametiasutused tuletavad lõpetuseks meelde, et katastroofide korral ei kasutata hooldamise/parandamise kohustuste täitmiseks avalik-õigusliku asutuse IFP rahalist katet:






  a) | Axensi makseviivituse korral on tsiviilvastutuse kindlustusandjate pakutav tagatis tema ülemaailmse programmi kindlustuspoliiside kaudu oluliselt suurem kui äriühingu Axens lepingujärgne vastutus tema litsentsisaajate ees; |
| --- | --- | --- |

(87)

Prantsusmaa ametiasutused tuletavad lõpetuseks meelde, et katastroofide korral ei kasutata hooldamise/parandamise kohustuste täitmiseks avalik-õigusliku asutuse IFP rahalist katet:

a)

Axensi makseviivituse korral on tsiviilvastutuse kindlustusandjate pakutav tagatis tema ülemaailmse programmi kindlustuspoliiside kaudu oluliselt suurem kui äriühingu Axens lepingujärgne vastutus tema litsentsisaajate ees;

| b) | äriühingu Axens ressursside vahetu ja kiire kasutuselevõtmine, eelkõige tänu tema väikesele võlakoormale, on samuti väga tähtis; |
| --- | --- |

b)

äriühingu Axens ressursside vahetu ja kiire kasutuselevõtmine, eelkõige tänu tema väikesele võlakoormale, on samuti väga tähtis;

| c) | avalik-õigusliku asutuse IFP ja äriühingu Axens kokkulepetega on avalik-õigusliku asutuse IFP vastutus sõnaselgelt piiratud paratamatult vajalike summadega Axensi makseviivituse korral ühe oma litsentsisaaja suhtes, sest need on seotud litsentsitasuga, mida avalik-õiguslik asutus IFP saab; |
| --- | --- |

c)

avalik-õigusliku asutuse IFP ja äriühingu Axens kokkulepetega on avalik-õigusliku asutuse IFP vastutus sõnaselgelt piiratud paratamatult vajalike summadega Axensi makseviivituse korral ühe oma litsentsisaaja suhtes, sest need on seotud litsentsitasuga, mida avalik-õiguslik asutus IFP saab;

| d) | äriühingu Axens tsiviilvastutuse kindlustusandja loobub sõnaselgelt mis tahes põhjustel avalik-õigusliku asutuse suhtes hagi esitamisest. |
| --- | --- |

d)

äriühingu Axens tsiviilvastutuse kindlustusandja loobub sõnaselgelt mis tahes põhjustel avalik-õigusliku asutuse suhtes hagi esitamisest.

| (88) | Prantsusmaa ametiasutused järeldavad, et äriühingu UOP Limited väited seoses äriühingu Axens väidetava eelisega protsessilitsentside turul on alusetud, eriti seetõttu, et äriühingu Axens poliitika on pikka aega olnud piirata klientidele antava vastutuse tagatist. |
| --- | --- |

(88)

Prantsusmaa ametiasutused järeldavad, et äriühingu UOP Limited väited seoses äriühingu Axens väidetava eelisega protsessilitsentside turul on alusetud, eriti seetõttu, et äriühingu Axens poliitika on pikka aega olnud piirata klientidele antava vastutuse tagatist.

| (89) | Prantsusmaa ametiasutused täpsustasid oma 8. septembri 2009. aasta kirjas, et vastutuse piiramine seoses klientidega on ette nähtud nii üldlitsentsi lepingu (66) kui ka tootelitsentside lepingutega (67), mis on avalik-õigusliku asutuse IFP ja äriühingu Axens vahel sõlmitud ning mis jõustusid 1. jaanuaril 2001. Nende kahe lepinguga on kindlaks määratud, et kui Axens suudab tõestada, et tema makseviivitus tuleneb avalik-õigusliku asutuse IFP osutatud teenustest, siis piirdub viimase rahaline vastutus protsendiga (68) summast, mida avalik-õiguslik asutus IFP on tegelikult saanud litsentsitasuna pro rata kaebuse põhjustanud müügi eest (tootelitsentsid) ning kaebuse põhjustanud individuaalse all-litsentsi või all-litsentsi müügi eest (üldlitsents). Teisisõnu ei saa avalik-õigusliku asutuse IFP vastutus kunagi olla rohkem kui 100 % saadud summast. Üldlitsentsi lepinguga on lisaks ette nähtud, et Axens vastutab protsesside tehnilise toimimise puhul all-litsentsisaajatele antud finantstagatiste eest. Avalik-õiguslik asutus IFP ei vastuta seega tehniliste tagatiste eest, mida Axens on oma klientidele andnud. |
| --- | --- |

(89)

Prantsusmaa ametiasutused täpsustasid oma 8. septembri 2009. aasta kirjas, et vastutuse piiramine seoses klientidega on ette nähtud nii üldlitsentsi lepingu (66) kui ka tootelitsentside lepingutega (67), mis on avalik-õigusliku asutuse IFP ja äriühingu Axens vahel sõlmitud ning mis jõustusid 1. jaanuaril 2001. Nende kahe lepinguga on kindlaks määratud, et kui Axens suudab tõestada, et tema makseviivitus tuleneb avalik-õigusliku asutuse IFP osutatud teenustest, siis piirdub viimase rahaline vastutus protsendiga (68) summast, mida avalik-õiguslik asutus IFP on tegelikult saanud litsentsitasuna pro rata kaebuse põhjustanud müügi eest (tootelitsentsid) ning kaebuse põhjustanud individuaalse all-litsentsi või all-litsentsi müügi eest (üldlitsents). Teisisõnu ei saa avalik-õigusliku asutuse IFP vastutus kunagi olla rohkem kui 100 % saadud summast. Üldlitsentsi lepinguga on lisaks ette nähtud, et Axens vastutab protsesside tehnilise toimimise puhul all-litsentsisaajatele antud finantstagatiste eest. Avalik-õiguslik asutus IFP ei vastuta seega tehniliste tagatiste eest, mida Axens on oma klientidele andnud.

| (90) | Lisaks tuleb märkida, et laenulepingutes äriühingu Axens ja tema klientide vahel on järjekindlalt sätestatud, et äriühingu Axens rahaline vastutus piirdub üldjuhul [...] (*) %ga iga kaebuse põhjustanud üksuse makstud litsentsitasust. Avalik-õigusliku asutuse IFP vastutus on täielikult sõltumatu äriühingu Axensi omast, sest ärilistel põhjustel ületab tagatis, mille viimane on andnud klientidele, talle avalik-õigusliku asutuse IFP antud tagatise. Sama põhimõte kehtib iga litsentsi puhul, mida avalik-õiguslik asutus IFP annab muudele kolmandatele isikutele kui tema tütarettevõtjad. |
| --- | --- |

(90)

Lisaks tuleb märkida, et laenulepingutes äriühingu Axens ja tema klientide vahel on järjekindlalt sätestatud, et äriühingu Axens rahaline vastutus piirdub üldjuhul [...] (*) %ga iga kaebuse põhjustanud üksuse makstud litsentsitasust. Avalik-õigusliku asutuse IFP vastutus on täielikult sõltumatu äriühingu Axensi omast, sest ärilistel põhjustel ületab tagatis, mille viimane on andnud klientidele, talle avalik-õigusliku asutuse IFP antud tagatise. Sama põhimõte kehtib iga litsentsi puhul, mida avalik-õiguslik asutus IFP annab muudele kolmandatele isikutele kui tema tütarettevõtjad.

| (91) | Lõpetuseks on Prantsusmaa ametiasutused lisanud, et avalik-õiguslik asutuse IFP põhimõte on piirata oma vastutust klientide (tütarettevõtjate või kolmandate isikute) ees, kui ta osutab viimaste nimel teenuseid (uuringud, teadustegevus tellimisel, katsed jms). Avalik-õigusliku asutuse IFP vastutus seisneb seega elluviidud tööde parandamises, samas kui rahalises plaanis kehtib põhimõte, et vastutus piirdub [...] (*) %ga tegelikult saadud tasust, kusjuures ülemmäär võib vastavalt üksikjuhtumile ulatuda kuni [...] (*) %ni. Seega kui avalik-õigusliku asutuse IFP teostatud töö on kliendi hinnangul puudulik, ei või mingil juhul kohustada IFPd tööd täielikult uuesti tegema. |
| --- | --- |

(91)

Lõpetuseks on Prantsusmaa ametiasutused lisanud, et avalik-õiguslik asutuse IFP põhimõte on piirata oma vastutust klientide (tütarettevõtjate või kolmandate isikute) ees, kui ta osutab viimaste nimel teenuseid (uuringud, teadustegevus tellimisel, katsed jms). Avalik-õigusliku asutuse IFP vastutus seisneb seega elluviidud tööde parandamises, samas kui rahalises plaanis kehtib põhimõte, et vastutus piirdub [...] (*) %ga tegelikult saadud tasust, kusjuures ülemmäär võib vastavalt üksikjuhtumile ulatuda kuni [...] (*) %ni. Seega kui avalik-õigusliku asutuse IFP teostatud töö on kliendi hinnangul puudulik, ei või mingil juhul kohustada IFPd tööd täielikult uuesti tegema.

6.2.2.2   
  Äriühingu Axens suhe tarnijatega ja rahastamistingimused finantsturgudel

| (92) | Prantsusmaa ametiasutuste sõnul ei ole asjakohane äriühingu UOP Limited väide, mille kohaselt annab nii tarnijate seas kui ka finantsturgudel valitsev arvamus äriühingu Axens piiramatutest finantsressurssidest talle soodsamad tingimused. Prantsusmaa sõnul ei esita äriühing UOP Limited kõnealuse väite kinnitamiseks ühtegi tõendit. |
| --- | --- |

(92)

Prantsusmaa ametiasutuste sõnul ei ole asjakohane äriühingu UOP Limited väide, mille kohaselt annab nii tarnijate seas kui ka finantsturgudel valitsev arvamus äriühingu Axens piiramatutest finantsressurssidest talle soodsamad tingimused. Prantsusmaa sõnul ei esita äriühing UOP Limited kõnealuse väite kinnitamiseks ühtegi tõendit.

| (93) | Prantsusmaa ametiasutuste arvates piisab äriühingu UOP Limited väite ümberlükkamiseks põhjenduses 84 kirjeldatud eeskirjast, mille kohaselt ei taotle tütarettevõtja emaettevõtjalt ühtegi tagatist. |
| --- | --- |

(93)

Prantsusmaa ametiasutuste arvates piisab äriühingu UOP Limited väite ümberlükkamiseks põhjenduses 84 kirjeldatud eeskirjast, mille kohaselt ei taotle tütarettevõtja emaettevõtjalt ühtegi tagatist.

| (94) | Lisaks tuletavad Prantsusmaa ametiasutused seoses finantsturgudel nii äriühingu Axens kui ka äriühingute Beicip-Franlab ja Prosernat suhtes valitsevate laenutingimustega meelde, et nad on valmis võtma komisjoni ees kohustuse märkida iga tehingu puhul kirjalikult igasse rahastamislepingusse, et „vastatavalt Prantsuse õigusele (eelkõige tulenevalt õigusaktiga antud sõnaselge loa vajadusest iga tagatise puhul) ei anta käesoleva rahastamistehingu puhul mingisugust riigi tagatist, ei otsest ega kaudset” (69). |
| --- | --- |

(94)

Lisaks tuletavad Prantsusmaa ametiasutused seoses finantsturgudel nii äriühingu Axens kui ka äriühingute Beicip-Franlab ja Prosernat suhtes valitsevate laenutingimustega meelde, et nad on valmis võtma komisjoni ees kohustuse märkida iga tehingu puhul kirjalikult igasse rahastamislepingusse, et „vastatavalt Prantsuse õigusele (eelkõige tulenevalt õigusaktiga antud sõnaselge loa vajadusest iga tagatise puhul) ei anta käesoleva rahastamistehingu puhul mingisugust riigi tagatist, ei otsest ega kaudset” (69).

7   HINDAMINE

7.1   ABI OLEMASOLU ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

| (95) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud: „Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.” |
| --- | --- |

(95)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud: „Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.”

| (96) | Kõnealusel juhul tuleb riigiabi olemasolu kindlaksmääramiseks esmalt kontrollida, kas meetme puhul, mis seisnes selles, et Prantsusmaa andis avalik-õiguslikule asutusele IFP 7. juulil 2007 avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatuse, kasutati riigi ressursse (7.1.1) majandustegevusele piiramatu avalik-õigusliku tagatise andmiseks (7.1.2). Kuna riigitagatise ulatus ja tagatisega hõlmatud tegevuse laad võimaldavad määratleda käesoleva otsuse reguleerimisala (7.1.3), tuleb järgnevalt uurida, kas kõnealune meede annab kontsernile IFP valikulise eelise (7.1.4), mis võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust (7.1.5). |
| --- | --- |

(96)

Kõnealusel juhul tuleb riigiabi olemasolu kindlaksmääramiseks esmalt kontrollida, kas meetme puhul, mis seisnes selles, et Prantsusmaa andis avalik-õiguslikule asutusele IFP 7. juulil 2007 avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatuse, kasutati riigi ressursse (7.1.1) majandustegevusele piiramatu avalik-õigusliku tagatise andmiseks (7.1.2). Kuna riigitagatise ulatus ja tagatisega hõlmatud tegevuse laad võimaldavad määratleda käesoleva otsuse reguleerimisala (7.1.3), tuleb järgnevalt uurida, kas kõnealune meede annab kontsernile IFP valikulise eelise (7.1.4), mis võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust (7.1.5).

7.1.1   RIIGI RESSURSSIDE KASUTAMINE PIIRAMATU TAGATISE KUJUL

| (97) | Pidades silmas konkurentsiõiguse tähenduses majandusliku kontserni eripärast struktuuri, on vaja võtta arvesse, millist mõju võib piiramatu riigitagatis, mis tuleneb avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õiguslik tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest, avaldada kontserni IFP kõigile üksustele, st nii avalik-õiguslikule asutusele endale kui ka selle tütarettevõtjatele. Seda tuleb teha seoses kahe aspektiga:






  — | avalik-õigusliku asutuse IFP puhul tuleneb piiramatu tagatise mõju otseselt avalik-õiguslik tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest: avalik-õigusliku juriidilise isikuna ei kohaldata avalik-õigusliku asutuse IFP suhtes tavaõigust raskustes olevate äriühingute saneerimise ja likvideerimise küsimuses. Seda eripära arvesse võttes võivad kontserni IFP emaettevõtja otsese majandustegevuse tingimused olla soodsamad kui teistel turuosalistel, kelle võrreldavat tagatist ei ole (7.1.1.1); |
| --- | --- | --- |

(97)

Pidades silmas konkurentsiõiguse tähenduses majandusliku kontserni eripärast struktuuri, on vaja võtta arvesse, millist mõju võib piiramatu riigitagatis, mis tuleneb avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õiguslik tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest, avaldada kontserni IFP kõigile üksustele, st nii avalik-õiguslikule asutusele endale kui ka selle tütarettevõtjatele. Seda tuleb teha seoses kahe aspektiga:

—

avalik-õigusliku asutuse IFP puhul tuleneb piiramatu tagatise mõju otseselt avalik-õiguslik tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest: avalik-õigusliku juriidilise isikuna ei kohaldata avalik-õigusliku asutuse IFP suhtes tavaõigust raskustes olevate äriühingute saneerimise ja likvideerimise küsimuses. Seda eripära arvesse võttes võivad kontserni IFP emaettevõtja otsese majandustegevuse tingimused olla soodsamad kui teistel turuosalistel, kelle võrreldavat tagatist ei ole (7.1.1.1);

| — | kontserni IFP eraõiguslike tütarettevõtjate, kelle suhtes kehtib makseviivituste küsimustes tavaõigus, otsese majandustegevuse sidumine avalik-õigusliku asutusega ja seega riigiga tundub olevat võimatu. Seega tuleb tütarettevõtja vara puudujäägi korral analüüsida, kas äriühingute Axens, Prosernat ja Beicip-Franlab võlausaldajate jaoks võiks olemas olla tagatisega sarnane kaudne mehhanism, mis tugineb nende tütarettevõtjate emaettevõtja võimalikule vastutusele (7.1.1.2). |
| --- | --- |

—

kontserni IFP eraõiguslike tütarettevõtjate, kelle suhtes kehtib makseviivituste küsimustes tavaõigus, otsese majandustegevuse sidumine avalik-õigusliku asutusega ja seega riigiga tundub olevat võimatu. Seega tuleb tütarettevõtja vara puudujäägi korral analüüsida, kas äriühingute Axens, Prosernat ja Beicip-Franlab võlausaldajate jaoks võiks olemas olla tagatisega sarnane kaudne mehhanism, mis tugineb nende tütarettevõtjate emaettevõtja võimalikule vastutusele (7.1.1.2).

7.1.1.1   
  Avalik-õigusliku asutuse IFP piiramatu riigitagatis, mis tuleneb tema avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest

| (98) | Riigiabi C 56/07 käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool) on komisjon järeldanud (70), et La Poste’i (71) avalik-õiguslikust staatusest tulenev lahutamatu eripära ning eelkõige tagatise olemasolu üksikute nõuete tagasimaksmiseks ja La Poste’i olemasolu ja/või tema kohustuste säilitamiseks tähendab seda, et riik täidab avalik-õigusliku asutuse majandustegevuse puhul viimase tagatiseandja rolli. |
| --- | --- |

(98)

Riigiabi C 56/07 käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool) on komisjon järeldanud (70), et La Poste’i (71) avalik-õiguslikust staatusest tulenev lahutamatu eripära ning eelkõige tagatise olemasolu üksikute nõuete tagasimaksmiseks ja La Poste’i olemasolu ja/või tema kohustuste säilitamiseks tähendab seda, et riik täidab avalik-õigusliku asutuse majandustegevuse puhul viimase tagatiseandja rolli.

| (99) | Kõnealusel juhul arvab komisjon, et riigiabi C 56/07 käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool) esitatud peamisi väiteid saab põhiosas üle kanda avalik-õigusliku asutuse IFP staatusele avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutusena ning et viimasel on ka eriline juriidiline seisund nii seoses selle võlausaldajate nõuete rahuldamisega kui ka selle tegevuse jätkamisega maksejõuetuse korral. Samuti viitab komisjon käesoleva analüüsi puhul riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) jaotises 4.1 („Abi liigitamine”) esitatud väidetele. |
| --- | --- |

(99)

Kõnealusel juhul arvab komisjon, et riigiabi C 56/07 käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool) esitatud peamisi väiteid saab põhiosas üle kanda avalik-õigusliku asutuse IFP staatusele avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutusena ning et viimasel on ka eriline juriidiline seisund nii seoses selle võlausaldajate nõuete rahuldamisega kui ka selle tegevuse jätkamisega maksejõuetuse korral. Samuti viitab komisjon käesoleva analüüsi puhul riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) jaotises 4.1 („Abi liigitamine”) esitatud väidetele.

A.   Tagatis üksikute võlanõuete rahuldamiseks

| (100) | Esmalt tuleb kontrollida Prantsusmaa ametiasutuste väidet, mille kohaselt on riigitagatis avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse kasuks välistatud õigusaktide või kohtupraktikaga (a), enne kui tõendada, et juhul kui avalik-õiguslik asutus IFP satub maksejõuetuse olukorda, on menetlus tema võlausaldajate puhul soodsam kui nende ettevõtjate võlausaldajate puhul, kelle suhtes kehtib tavaõigus. |
| --- | --- |

(100)

Esmalt tuleb kontrollida Prantsusmaa ametiasutuste väidet, mille kohaselt on riigitagatis avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse kasuks välistatud õigusaktide või kohtupraktikaga (a), enne kui tõendada, et juhul kui avalik-õiguslik asutus IFP satub maksejõuetuse olukorda, on menetlus tema võlausaldajate puhul soodsam kui nende ettevõtjate võlausaldajate puhul, kelle suhtes kehtib tavaõigus.

a)   Prantsusmaa ametiasutuste argumentide ümberlükkamine

| (101) | Vastupidiselt Prantsusmaa ametiasutuste kinnitatule saab komisjon teha järelduse, et Prantsuse õiguses tunnistatakse kaudsete tagatiste ning eelkõige avalik-õigusliku asutuse staatusest tuleneva riigitagatise olemasolu. Komisjon lükkab Prantsusmaa ametiasutuste väited tagasi järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(101)

Vastupidiselt Prantsusmaa ametiasutuste kinnitatule saab komisjon teha järelduse, et Prantsuse õiguses tunnistatakse kaudsete tagatiste ning eelkõige avalik-õigusliku asutuse staatusest tuleneva riigitagatise olemasolu. Komisjon lükkab Prantsusmaa ametiasutuste väited tagasi järgmistel põhjustel.

| (102) | Esiteksviitab komisjon vajalike muudatustega riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustele 120 ja 121, kus Prantsusmaa ametiasutused kinnitavad, et ühegi õigusakti ega otsusega ei ole kehtestatud põhimõtet, mille kohaselt tagab riik avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste võlgu. Komisjon aga arvab vastupidi, et kuigi on tõsi, et ei ole õigusakti ega otsust, mis kinnitaks või välistaks sõnaselgelt riigitagatise olemasolu avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste puhul, ei välista see kaudse tagatise olemasolu. |
| --- | --- |

(102)

Esiteksviitab komisjon vajalike muudatustega riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustele 120 ja 121, kus Prantsusmaa ametiasutused kinnitavad, et ühegi õigusakti ega otsusega ei ole kehtestatud põhimõtet, mille kohaselt tagab riik avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste võlgu. Komisjon aga arvab vastupidi, et kuigi on tõsi, et ei ole õigusakti ega otsust, mis kinnitaks või välistaks sõnaselgelt riigitagatise olemasolu avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste puhul, ei välista see kaudse tagatise olemasolu.

| (103) | Teiseks viitab komisjon vajalike muudatustega riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustele 122 ja 124, kus Prantsusmaa ametiasutused leiavad, et kohtupraktikas on olemas otsused tagatiste puudumise kohta, nimelt otsus kohtuasjas Société de l'hôtel d'Albe (72) ja otsused kohtuasjas Campoloro (73). Nagu on komisjoni ekspert postiteenuse juhtumis rõhutanud, ei käsitletud esimese kohtuasja puhul täpselt sellist olukorda, milles peaks eeldatavalt rakendama tagatist (74). Teisest kohtuasjast (75) nähtub komisjoni arvates aga, et kui avalik-õiguslike asutuste võlgade sissenõudmise menetluses rakendatakse riigi vastutust, on sel olemas kõik tagatismehhanismitunnused. |
| --- | --- |

(103)

Teiseks viitab komisjon vajalike muudatustega riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustele 122 ja 124, kus Prantsusmaa ametiasutused leiavad, et kohtupraktikas on olemas otsused tagatiste puudumise kohta, nimelt otsus kohtuasjas Société de l'hôtel d'Albe (72) ja otsused kohtuasjas Campoloro (73). Nagu on komisjoni ekspert postiteenuse juhtumis rõhutanud, ei käsitletud esimese kohtuasja puhul täpselt sellist olukorda, milles peaks eeldatavalt rakendama tagatist (74). Teisest kohtuasjast (75) nähtub komisjoni arvates aga, et kui avalik-õiguslike asutuste võlgade sissenõudmise menetluses rakendatakse riigi vastutust, on sel olemas kõik tagatismehhanismitunnused.

| (104) | Kolmandaks leiab komisjon, et ei ole võimalik kinnitada Prantsusmaa ametiasutuste postiteenuse juhtumis esitatud väidet, mille kohaselt avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse võetud laenudel ei saa pärast LOLFi jõustumist 1. jaanuaril 2005 olla kaudset tagatist.






  a) | Komisjon rõhutab, et avalik-õigusliku asutuse IFP staatust muudeti 7. juulil 2006 ehk pärast LOLFi jõustumist. Seega ei ole vaja analüüsida Prantsusmaa ametiasutuste eksperdi esitatud väiteid postiteenuse juhtumi puhul enne 1. jaanuari 2005 võetud võimalike laenude kohta ning seda sõltumatult asjaolust, et Prantsusmaa ametiasutused viitavad sellele oma märkustes vajalike muudatustega. Laenud, mille avalik-õiguslik asutus IFP võttis enne 1. jaanuari 2005, võttis ta ettevõtjana 17. novembri 1943. aasta seaduse nr 43-612 (ärihuvide haldamise kohta) tähenduses (ja seega eraõigusliku juriidilise isikuna), ning seetõttu ei saanud nende suhtes võtmise (76) ajal kehtida avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest tulenev piiramatu tagatis. |
| --- | --- | --- |

(104)

Kolmandaks leiab komisjon, et ei ole võimalik kinnitada Prantsusmaa ametiasutuste postiteenuse juhtumis esitatud väidet, mille kohaselt avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse võetud laenudel ei saa pärast LOLFi jõustumist 1. jaanuaril 2005 olla kaudset tagatist.

a)

Komisjon rõhutab, et avalik-õigusliku asutuse IFP staatust muudeti 7. juulil 2006 ehk pärast LOLFi jõustumist. Seega ei ole vaja analüüsida Prantsusmaa ametiasutuste eksperdi esitatud väiteid postiteenuse juhtumi puhul enne 1. jaanuari 2005 võetud võimalike laenude kohta ning seda sõltumatult asjaolust, et Prantsusmaa ametiasutused viitavad sellele oma märkustes vajalike muudatustega. Laenud, mille avalik-õiguslik asutus IFP võttis enne 1. jaanuari 2005, võttis ta ettevõtjana 17. novembri 1943. aasta seaduse nr 43-612 (ärihuvide haldamise kohta) tähenduses (ja seega eraõigusliku juriidilise isikuna), ning seetõttu ei saanud nende suhtes võtmise (76) ajal kehtida avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest tulenev piiramatu tagatis.

| b) | Komisjon märgib seega, nagu tõi esile ka komisjoni ekspert postiteenuse juhtumis ja nagu juba selgitatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjenduses 130, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, et finantsseaduses riigitagatiste loetlemise kohustuse rakendamisala piirdub selliste tagatiste andmisega; et seetõttu hõlmab tagatise andmine juhtumeid, kus riik otsustab sõnaselge tahteavalduse kaudu anda tagatise teatavale organile või tehingule; et finantsseaduses tagatiste loetlemise kohustus ei hõlma neid tagatisi, mis tulenevad staatusest või kohtuotsusega määratud kohustusest ning millel on kaudne ja automaatne iseloom, ning et see teine kategooria ei sõltu riigi otsusest, vaid asjaolust, et riik tegutseb eelnevalt kindlaks määratud õigusraamistikus, mille puhul tagatis on üksnes tagajärjeks (77). |
| --- | --- |

b)

Komisjon märgib seega, nagu tõi esile ka komisjoni ekspert postiteenuse juhtumis ja nagu juba selgitatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjenduses 130, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, et finantsseaduses riigitagatiste loetlemise kohustuse rakendamisala piirdub selliste tagatiste andmisega; et seetõttu hõlmab tagatise andmine juhtumeid, kus riik otsustab sõnaselge tahteavalduse kaudu anda tagatise teatavale organile või tehingule; et finantsseaduses tagatiste loetlemise kohustus ei hõlma neid tagatisi, mis tulenevad staatusest või kohtuotsusega määratud kohustusest ning millel on kaudne ja automaatne iseloom, ning et see teine kategooria ei sõltu riigi otsusest, vaid asjaolust, et riik tegutseb eelnevalt kindlaks määratud õigusraamistikus, mille puhul tagatis on üksnes tagajärjeks (77).

| c) | Komisjon järeldab selle põhjal samamoodi nagu riigiabi C 56/2007 käsitleva otsuse põhjenduses 131, millele ta viitab vajalike muudatustega, et LOLFile tuginev Prantsusmaa ametiasutuste argument ei ole veenev ning et asjaolu, et üheski finantsseaduses ei täpsustata, et riik annab avalik-õiguslikule asutusele IFP tema staatusest tuleneva tagatise, ei välista kaudse tagatise olemasolu; igal juhul rõhutab komisjon, et see ei ole seotud sellega, et Prantsuse õiguses liigitatakse meede tagatiseks, ega isegi mitte sellega, et tegemist on LOLFi reguleerimisalasse kuuluva tagatisega; et asjakohane on ainult kõnealuse meetme liigitamine Euroopa Liidu õiguse alusel ning et selles õiguses tunnustatakse kaudse tagatise olemasolu, kui liikmesriik on õiguslikult kohustatud tagasi maksma teise isiku võlad, kui viimane on makseviivituse olukorras (78). |
| --- | --- |

c)

Komisjon järeldab selle põhjal samamoodi nagu riigiabi C 56/2007 käsitleva otsuse põhjenduses 131, millele ta viitab vajalike muudatustega, et LOLFile tuginev Prantsusmaa ametiasutuste argument ei ole veenev ning et asjaolu, et üheski finantsseaduses ei täpsustata, et riik annab avalik-õiguslikule asutusele IFP tema staatusest tuleneva tagatise, ei välista kaudse tagatise olemasolu; igal juhul rõhutab komisjon, et see ei ole seotud sellega, et Prantsuse õiguses liigitatakse meede tagatiseks, ega isegi mitte sellega, et tegemist on LOLFi reguleerimisalasse kuuluva tagatisega; et asjakohane on ainult kõnealuse meetme liigitamine Euroopa Liidu õiguse alusel ning et selles õiguses tunnustatakse kaudse tagatise olemasolu, kui liikmesriik on õiguslikult kohustatud tagasi maksma teise isiku võlad, kui viimane on makseviivituse olukorras (78).

| (105) | Neljandaks lükkab komisjon tagasi Prantsusmaa ametiasutuste väite, mille kohaselt tuleb juhul, kui avalik-õiguslikel tööstus- ja kaubandusasutustel on riigitagatis, rakendada uue avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuste loomisel (sealhulgas staatuse muutmise kaudu) tagatismeetmeid, millega säilitada võlausaldajate enne asjaomase avalik-õigusliku isiku staatuse muutmist tekkinud õigused, ning tuletusreegli modus tollens, mille kohaselt ei rakendatud sellist mehhanismi kunagi (79), mistõttu ei ole avalik-õiguslikule asutusele IFP antud ühtegi tagatist.






  a) | Nagu komisjoni ekspert on märkinud postiteenuse juhtumi puhul ning nagu selgitatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjenduses 133, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, tooks selline kinnitus kaasa omandiõiguse põhiseadusliku kaitse väga laia tõlgendamise. |
| --- | --- | --- |

(105)

Neljandaks lükkab komisjon tagasi Prantsusmaa ametiasutuste väite, mille kohaselt tuleb juhul, kui avalik-õiguslikel tööstus- ja kaubandusasutustel on riigitagatis, rakendada uue avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuste loomisel (sealhulgas staatuse muutmise kaudu) tagatismeetmeid, millega säilitada võlausaldajate enne asjaomase avalik-õigusliku isiku staatuse muutmist tekkinud õigused, ning tuletusreegli modus tollens, mille kohaselt ei rakendatud sellist mehhanismi kunagi (79), mistõttu ei ole avalik-õiguslikule asutusele IFP antud ühtegi tagatist.

a)

Nagu komisjoni ekspert on märkinud postiteenuse juhtumi puhul ning nagu selgitatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjenduses 133, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, tooks selline kinnitus kaasa omandiõiguse põhiseadusliku kaitse väga laia tõlgendamise.

| b) | Komisjon soovib seega täpsustada, nagu ta ka juba tegi riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjenduses 134, millele ta viitab vajalike muudatustega, et omandiõigus ei nõua erimeetme võtmist eesmärgiga tagada võlausaldajate õigused avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse äriühinguks muutmisel, mille suhtes on kohaldatavad saneerimis- ja likvideerimismenetlused, ning et selliste meetmete puudumine ei ole märgiks kaudse tagatise puudumisest. |
| --- | --- |

b)

Komisjon soovib seega täpsustada, nagu ta ka juba tegi riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjenduses 134, millele ta viitab vajalike muudatustega, et omandiõigus ei nõua erimeetme võtmist eesmärgiga tagada võlausaldajate õigused avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse äriühinguks muutmisel, mille suhtes on kohaldatavad saneerimis- ja likvideerimismenetlused, ning et selliste meetmete puudumine ei ole märgiks kaudse tagatise puudumisest.

| c) | Nagu selgitatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 135 ja 136, millele viidatakse vajalike muudatustega, lisab komisjon, et asjaolu, et Prantsusmaa ametiasutused otsustasid anda sõnaselge tagatise La Post'ile (80), kui see sai 1990. aastal avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutusega samaväärse staatuse, ei tõenda, et tal juba ei olnud kaudset tagatist. |
| --- | --- |

c)

Nagu selgitatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 135 ja 136, millele viidatakse vajalike muudatustega, lisab komisjon, et asjaolu, et Prantsusmaa ametiasutused otsustasid anda sõnaselge tagatise La Post'ile (80), kui see sai 1990. aastal avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutusega samaväärse staatuse, ei tõenda, et tal juba ei olnud kaudset tagatist.

| (106) | Viimaseks viitab komisjon käesoleva otsuse jaotisele, milles käsitletakse riigi vastutust, ning riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) jaotise 4.1.1 A osa punkti b alapunktile 3 seoses Labetoulle’i artikliga, mida tsiteerisid Prantsusmaa ametiasutused (81), ning oma analüüsile kohtuasja Camporolo kohta (82). |
| --- | --- |

(106)

Viimaseks viitab komisjon käesoleva otsuse jaotisele, milles käsitletakse riigi vastutust, ning riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) jaotise 4.1.1 A osa punkti b alapunktile 3 seoses Labetoulle’i artikliga, mida tsiteerisid Prantsusmaa ametiasutused (81), ning oma analüüsile kohtuasja Camporolo kohta (82).

| (107) | Vastupidiselt sellele, mida väidavad Prantsusmaa ametiasutused – nende sõnul on selline tagatis õigusaktidega välistatud –, märgib komisjon, et avalik-õigusliku asutuse staatusega seotud kaudsete tagatiste olemasolu kinnitab riiginõukogu teatis kohtuasjas Crédit Lyonnais, milles tugineti kaudse tagatise kindlakstegemisel üksnes asjaolule, et tegemist oli avalik-õigusliku asutusega (83). |
| --- | --- |

(107)

Vastupidiselt sellele, mida väidavad Prantsusmaa ametiasutused – nende sõnul on selline tagatis õigusaktidega välistatud –, märgib komisjon, et avalik-õigusliku asutuse staatusega seotud kaudsete tagatiste olemasolu kinnitab riiginõukogu teatis kohtuasjas Crédit Lyonnais, milles tugineti kaudse tagatise kindlakstegemisel üksnes asjaolule, et tegemist oli avalik-õigusliku asutusega (83).

| (108) | Nagu selgitatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 142–145, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, ei jaga komisjon Prantsusmaa ametiasutuste tõlgendust, mille kohaselt ei ole riiginõukogu seisukoht avalik-õiguslikule asutusele IFP ülekantav. Ta rõhutab, et selles arvamuses ei osutata mingil moel avalik-õigusliku asutuse ülesannetele ega avaliku sektori raamatupidamisarvestuse olemasolule või selle puudumisele vastavas asutuses. Muu hulgas ei selgita Prantsusmaa ametiasutused, miks on nende arvates kõnealune seisukoht kohaldatav ainult avaliku sektori raamatupidamisarvestusega avalik-õiguslike asutuste suhtes. Komisjon lükkab muu hulgas ümber Prantsusmaa ametiasutuste argumentidega, mille kohaselt ei ole asjaomane seisukoht kohaldatav, kuna see koostati enne LOLFi vastuvõtmist ja on vastuolus riiginõukogu hilisema praktikaga, olles tuletanud põhjenduses 104 ning riigiabi C 56/07 käsitlevas otsuses (mida on nimetatud eespool) meelde, et LOLF ei ole takistuseks avalik-õiguslikule asutusele IFP antud kaudse riigitagatise olemasolule. |
| --- | --- |

(108)

Nagu selgitatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 142–145, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, ei jaga komisjon Prantsusmaa ametiasutuste tõlgendust, mille kohaselt ei ole riiginõukogu seisukoht avalik-õiguslikule asutusele IFP ülekantav. Ta rõhutab, et selles arvamuses ei osutata mingil moel avalik-õigusliku asutuse ülesannetele ega avaliku sektori raamatupidamisarvestuse olemasolule või selle puudumisele vastavas asutuses. Muu hulgas ei selgita Prantsusmaa ametiasutused, miks on nende arvates kõnealune seisukoht kohaldatav ainult avaliku sektori raamatupidamisarvestusega avalik-õiguslike asutuste suhtes. Komisjon lükkab muu hulgas ümber Prantsusmaa ametiasutuste argumentidega, mille kohaselt ei ole asjaomane seisukoht kohaldatav, kuna see koostati enne LOLFi vastuvõtmist ja on vastuolus riiginõukogu hilisema praktikaga, olles tuletanud põhjenduses 104 ning riigiabi C 56/07 käsitlevas otsuses (mida on nimetatud eespool) meelde, et LOLF ei ole takistuseks avalik-õiguslikule asutusele IFP antud kaudse riigitagatise olemasolule.

| (109) | Nagu märgitud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 146 ja 147, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, võtab komisjon teadmiseks majandus-, rahandus- ja tööstusministri 22. juuli 2003. aasta teatise, mille teemaks on „Riigi kaudsete või sõnaselgete tagatiste arvelevõtmine” ja mis kinnitab kaudsete tagatiste olemasolu, mis tulenevad haldus- või õigusaktist, „millel on või mis põhjustab riigi jaoks finantstagajärgi”. Selles teatises tõendatakse, et riigitagatis võib tuleneda väga erineva iseloomuga õigusaktidest (84) ning tuletatakse meelde, et avalik-õigusliku asutuse loomine tähendab kaudse riigitagatise andmist selle asutuse võlausaldajatele (85). |
| --- | --- |

(109)

Nagu märgitud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 146 ja 147, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, võtab komisjon teadmiseks majandus-, rahandus- ja tööstusministri 22. juuli 2003. aasta teatise, mille teemaks on „Riigi kaudsete või sõnaselgete tagatiste arvelevõtmine” ja mis kinnitab kaudsete tagatiste olemasolu, mis tulenevad haldus- või õigusaktist, „millel on või mis põhjustab riigi jaoks finantstagajärgi”. Selles teatises tõendatakse, et riigitagatis võib tuleneda väga erineva iseloomuga õigusaktidest (84) ning tuletatakse meelde, et avalik-õigusliku asutuse loomine tähendab kaudse riigitagatise andmist selle asutuse võlausaldajatele (85).

b)   Avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajale on tagatud tema nõude rahuldamine.

| (110) | Riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool), millele komisjon viitab vajalike muudatustega, jaotise 4.1.1 A osa punktis b esitatud tutvustuse näitel kavatseb komisjon järgnevalt tõendada, et avalik-õigusliku asutuse IFP maksete tegemise peatamise korral on viimase võlausaldajad soodsamas olukorras kui äriõigusele alluva ettevõtja võlausaldajad. |
| --- | --- |

(110)

Riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool), millele komisjon viitab vajalike muudatustega, jaotise 4.1.1 A osa punktis b esitatud tutvustuse näitel kavatseb komisjon järgnevalt tõendada, et avalik-õigusliku asutuse IFP maksete tegemise peatamise korral on viimase võlausaldajad soodsamas olukorras kui äriõigusele alluva ettevõtja võlausaldajad.

| (111) | Esiteks puuduvad avalik-õigusliku asutuste puhul tavapärased piirangud, mis esinevad eraõigusliku asutuse nõude puhul. Riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool), millele komisjon viitab vajalike muudatustega, põhjendustes 150–154 üksikasjalikumalt esitatud andmetele tuginedes järeldab komisjon esimese punkti kohta järgmist:






  — | vastupidiselt äriõigusele alluvate ettevõtjate võlausaldajatele ei riski avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajad (arvestades, et IFP suhtes ei kohaldata tavaõigust raskustes olevate äriühingute saneerimise ja likvideerimise küsimuses) sellega, et nende nõuded võivad likvideerimismenetluse tagajärjel täielikult või osaliselt kaduda; |
| --- | --- | --- |

(111)

Esiteks puuduvad avalik-õigusliku asutuste puhul tavapärased piirangud, mis esinevad eraõigusliku asutuse nõude puhul. Riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool), millele komisjon viitab vajalike muudatustega, põhjendustes 150–154 üksikasjalikumalt esitatud andmetele tuginedes järeldab komisjon esimese punkti kohta järgmist:

—

vastupidiselt äriõigusele alluvate ettevõtjate võlausaldajatele ei riski avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajad (arvestades, et IFP suhtes ei kohaldata tavaõigust raskustes olevate äriühingute saneerimise ja likvideerimise küsimuses) sellega, et nende nõuded võivad likvideerimismenetluse tagajärjel täielikult või osaliselt kaduda;

| — | avalik-õigusliku asutuse IFP juriidilise isiku staatus ei ole takistuseks riigitagatise olemasolule; |
| --- | --- |

—

avalik-õigusliku asutuse IFP juriidilise isiku staatus ei ole takistuseks riigitagatise olemasolule;

| — | kuna riigi vastutuse ulatus avalik-õigusliku asutuse IFP suhtes ei ole sõnaselgelt piiritletud, võivad viimase võlausaldajad õiguspäraselt tugineda põhimõttele, mille kohaselt toetab riik avalik-õigusliku asutuse IFP laene, ehkki viimane on juriidiline isik. |
| --- | --- |

—

kuna riigi vastutuse ulatus avalik-õigusliku asutuse IFP suhtes ei ole sõnaselgelt piiritletud, võivad viimase võlausaldajad õiguspäraselt tugineda põhimõttele, mille kohaselt toetab riik avalik-õigusliku asutuse IFP laene, ehkki viimane on juriidiline isik.

| (112) | Teiseks on 16. juuli 1980. aasta seaduse (ja eri rakendusmääruste) (86) kohaselt algatatud kohtuotsusega avalik-õigusliku asutuse võlgade sissenõudmise menetlus põhjendustes 113–117 esitatud põhjustel soodsam avalik-õigusliku asutuse IFP võlglastele kui tavaõigusega ettenähtud juriidiliste menetluste puhul, kuivõrd nende puhul ei saa võlausaldaja nõue avalik-õigusliku asutuse IFP vastu kaduda. |
| --- | --- |

(112)

Teiseks on 16. juuli 1980. aasta seaduse (ja eri rakendusmääruste) (86) kohaselt algatatud kohtuotsusega avalik-õigusliku asutuse võlgade sissenõudmise menetlus põhjendustes 113–117 esitatud põhjustel soodsam avalik-õigusliku asutuse IFP võlglastele kui tavaõigusega ettenähtud juriidiliste menetluste puhul, kuivõrd nende puhul ei saa võlausaldaja nõue avalik-õigusliku asutuse IFP vastu kaduda.

| (113) | Vastavalt riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool), millele komisjon viitab vajalike muudatustega, põhjendustes 157–161 esitatud analüüsile märgib komisjon esiteks, et 1980. aasta seaduse (87) ja selle rakendusmeetmete (88) kohaselt on avalik-õiguslike asutuste võlgade sissenõudmise puhul pädev instants riik ja sellele antakse olulised eesõigused: ametikohustustest lähtuva makse tegemine ja piisavate vahendite loomine. |
| --- | --- |

(113)

Vastavalt riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool), millele komisjon viitab vajalike muudatustega, põhjendustes 157–161 esitatud analüüsile märgib komisjon esiteks, et 1980. aasta seaduse (87) ja selle rakendusmeetmete (88) kohaselt on avalik-õiguslike asutuste võlgade sissenõudmise puhul pädev instants riik ja sellele antakse olulised eesõigused: ametikohustustest lähtuva makse tegemine ja piisavate vahendite loomine.

| (114) | Riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse põhjendustes 162–168, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, esitatud kaalutluste näitel leiab komisjon, et 1980. aasta seaduse ja selle rakendusmäärustega kindlaksmääratud konkreetne menetlus on ainult nõuete sissenõudmise menetlus, mitte aga likvideerimismenetlus; selle menetluse kohaldamise tulemusel nõue ei kao, samas kui tavaõiguse kohase likvideerimismenetluse kohaldamise tulemusel toob otsus lõpetada vara puudujäägi tõttu menetlus ilma sanktsioonideta võlausaldajate jaoks kaasa selle, et nad ei saa otsust edasi kaevata. Komisjon märgib ka, et kuna 1980. aasta seaduses ja selle rakendusmäärustes on sätestatud maksekorralduse tähtaja edasilükkamine ning samas ei ole neis mitte ühelgi juhul käsitletud maksete tegemise peatamise võimalust, jätavad need võlausaldajatele mulje, et avalik-õigusliku üksuse vastu esitatud nõude rahuldamiseks on vajalikud vahendid alati olemas. Nende kahe asjaolu põhjal võib järeldada, et vara puudujäägi katab vajaduse korral riik või on selline olukord ainult ajutine. Seevastu ei ole ühegi likvideerimismenetluse puhul võimalust, et maksejõuetu isiku võlgade eest peaks vastutama kolmas isik, välja arvatud juhul, kui tegemist on tagatise andjaga. |
| --- | --- |

(114)

Riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse põhjendustes 162–168, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, esitatud kaalutluste näitel leiab komisjon, et 1980. aasta seaduse ja selle rakendusmäärustega kindlaksmääratud konkreetne menetlus on ainult nõuete sissenõudmise menetlus, mitte aga likvideerimismenetlus; selle menetluse kohaldamise tulemusel nõue ei kao, samas kui tavaõiguse kohase likvideerimismenetluse kohaldamise tulemusel toob otsus lõpetada vara puudujäägi tõttu menetlus ilma sanktsioonideta võlausaldajate jaoks kaasa selle, et nad ei saa otsust edasi kaevata. Komisjon märgib ka, et kuna 1980. aasta seaduses ja selle rakendusmäärustes on sätestatud maksekorralduse tähtaja edasilükkamine ning samas ei ole neis mitte ühelgi juhul käsitletud maksete tegemise peatamise võimalust, jätavad need võlausaldajatele mulje, et avalik-õigusliku üksuse vastu esitatud nõude rahuldamiseks on vajalikud vahendid alati olemas. Nende kahe asjaolu põhjal võib järeldada, et vara puudujäägi katab vajaduse korral riik või on selline olukord ainult ajutine. Seevastu ei ole ühegi likvideerimismenetluse puhul võimalust, et maksejõuetu isiku võlgade eest peaks vastutama kolmas isik, välja arvatud juhul, kui tegemist on tagatise andjaga.

| (115) | Vastavalt analüüsile, mis on esitatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 170–180, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, arvab komisjon, et Prantsuse õigusaktides on riigil lubatud nõustuda või isegi kutsutakse riiki nõustuma avalik-õiguslikele asutustele likviidsusprobleemide korral abi andmisega, eelistades seda võimalust tavapärastele pangalaenudele; selline toetus võib endast kujutada 16. juuli 1980. aasta seaduses sätestatud lisavahendeid. Samuti arvavad nad, et nendest õigusaktidest on teadlikud võlausaldajad, kes võivad seega põhjendatult eeldada, et järelevalveasutusel on võimalik leida nende nõuete rahuldamiseks vajalikke vahendeid. Seega leiab komisjon, et võimalus, et 16. juuli 1980. aasta seadusega sätestatud menetluse kohaldamise tagajärjel jääb võlausaldaja nõue rahuldamata, on ebatõenäoline. |
| --- | --- |

(115)

Vastavalt analüüsile, mis on esitatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 170–180, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, arvab komisjon, et Prantsuse õigusaktides on riigil lubatud nõustuda või isegi kutsutakse riiki nõustuma avalik-õiguslikele asutustele likviidsusprobleemide korral abi andmisega, eelistades seda võimalust tavapärastele pangalaenudele; selline toetus võib endast kujutada 16. juuli 1980. aasta seaduses sätestatud lisavahendeid. Samuti arvavad nad, et nendest õigusaktidest on teadlikud võlausaldajad, kes võivad seega põhjendatult eeldada, et järelevalveasutusel on võimalik leida nende nõuete rahuldamiseks vajalikke vahendeid. Seega leiab komisjon, et võimalus, et 16. juuli 1980. aasta seadusega sätestatud menetluse kohaldamise tagajärjel jääb võlausaldaja nõue rahuldamata, on ebatõenäoline.

| (116) | Seega väidab komisjon vastupidiselt sellele, mida ta järeldas äriühingu La Poste kohta riigiabi C 56/07 käsitlevas otsuses (mida on nimetatud eespool), et kõnealusel juhul on avalik-õigusliku asutuse kasutada suhteliselt märkimisväärsed omavahendid, arvestades, et – nagu on selgitanud Prantsusmaa ametiasutused põhjenduses 44 – vaba kapital ja investeeringud (150,3 miljonit eurot) ületasid 2007. aasta lõpus ligikaudu viis korda laenude ja võlgade summa (25,2 miljonit eurot). Seega tunnistab komisjon, et praeguses finantsolukorras ei ole eriti tõenäoline, et omavahendite puudumise tõttu ei suudaks avalik-õiguslik asutus IFP lähitulevikus oma kohustustega toime tulla ja vajaks riigi sekkumist. |
| --- | --- |

(116)

Seega väidab komisjon vastupidiselt sellele, mida ta järeldas äriühingu La Poste kohta riigiabi C 56/07 käsitlevas otsuses (mida on nimetatud eespool), et kõnealusel juhul on avalik-õigusliku asutuse kasutada suhteliselt märkimisväärsed omavahendid, arvestades, et – nagu on selgitanud Prantsusmaa ametiasutused põhjenduses 44 – vaba kapital ja investeeringud (150,3 miljonit eurot) ületasid 2007. aasta lõpus ligikaudu viis korda laenude ja võlgade summa (25,2 miljonit eurot). Seega tunnistab komisjon, et praeguses finantsolukorras ei ole eriti tõenäoline, et omavahendite puudumise tõttu ei suudaks avalik-õiguslik asutus IFP lähitulevikus oma kohustustega toime tulla ja vajaks riigi sekkumist.

| (117) | Kuigi praegu ei ole avalik-õigusliku asutuse IFP vara puudujäägi olukord võimalik, ei pruugi see aga pikaajalisemas plaanis nii olla. Sellises olukorras tooks võimatus saada vahendeid varade võõrandamise teel kaasa muude tagatismehhanismide (ettemaksed, riigi vastutuse rakendamine jne) kasutamise. Pealegi, kui seadusandja näeb ette vara kaitsmise korra, võib see toetada vaidlusi riigi mittesüülise vastutuse üle avalik-õigusliku asutuse IFP võimaliku makseviivituse korral (89). Selles osas võtab komisjon teadmiseks Prantsusmaa ametiasutuste väite (90), mille kohaselt juhul, kui riik otsustaks, et avalik-õiguslikule asutusel kuuluv vara on avaliku teenuse osutamiseks vajalik ning on selle võõrandamise vastu, ei pea ta siiski vastutama tagatismehhanismide kaudu makstava hüvitise eest. Ta märgib siiski, et Prantsusmaa ametiasutused on tunnistanud (isegi kui nad vaidlevad vastu sellele, et avalik-õiguslik asutus IFP võiks sellest kasu saada), et riigi esindaja peab 16. juuli 1980. aasta seadusega kehtestatud menetluse täitmisel järgima avaliku teenuse osutamise järjepidevuse nõuet (91). Samuti leiab komisjon, et juhul, kui avalik võim otsustab jätta vara võõrandamata avaliku teenuse säilitamiseks, võib see kaasa tuua riigi mittesüülise vastutuse rakendamise võrdsuse põhimõtte rikkumise eest avalik-õiguslike koormiste kandmisel. |
| --- | --- |

(117)

Kuigi praegu ei ole avalik-õigusliku asutuse IFP vara puudujäägi olukord võimalik, ei pruugi see aga pikaajalisemas plaanis nii olla. Sellises olukorras tooks võimatus saada vahendeid varade võõrandamise teel kaasa muude tagatismehhanismide (ettemaksed, riigi vastutuse rakendamine jne) kasutamise. Pealegi, kui seadusandja näeb ette vara kaitsmise korra, võib see toetada vaidlusi riigi mittesüülise vastutuse üle avalik-õigusliku asutuse IFP võimaliku makseviivituse korral (89). Selles osas võtab komisjon teadmiseks Prantsusmaa ametiasutuste väite (90), mille kohaselt juhul, kui riik otsustaks, et avalik-õiguslikule asutusel kuuluv vara on avaliku teenuse osutamiseks vajalik ning on selle võõrandamise vastu, ei pea ta siiski vastutama tagatismehhanismide kaudu makstava hüvitise eest. Ta märgib siiski, et Prantsusmaa ametiasutused on tunnistanud (isegi kui nad vaidlevad vastu sellele, et avalik-õiguslik asutus IFP võiks sellest kasu saada), et riigi esindaja peab 16. juuli 1980. aasta seadusega kehtestatud menetluse täitmisel järgima avaliku teenuse osutamise järjepidevuse nõuet (91). Samuti leiab komisjon, et juhul, kui avalik võim otsustab jätta vara võõrandamata avaliku teenuse säilitamiseks, võib see kaasa tuua riigi mittesüülise vastutuse rakendamise võrdsuse põhimõtte rikkumise eest avalik-õiguslike koormiste kandmisel.

| (118) | Kolmandaks on komisjon riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 185–226, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, juba esitatud põhjustel seisukohal, et sellisel ebatõenäolisel juhul, kui 1980. aasta seadusega kindlaksmääratud menetlus ei võimalda võlausaldaja nõuet rahuldada, on tal riigi vastutuse rakendamiseks kasutada jäävatel edasikaebamisvõimalustel tagatismehhanismi omadused. |
| --- | --- |

(118)

Kolmandaks on komisjon riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 185–226, millele komisjon viitab vajalike muudatustega, juba esitatud põhjustel seisukohal, et sellisel ebatõenäolisel juhul, kui 1980. aasta seadusega kindlaksmääratud menetlus ei võimalda võlausaldaja nõuet rahuldada, on tal riigi vastutuse rakendamiseks kasutada jäävatel edasikaebamisvõimalustel tagatismehhanismi omadused.

| (119) | Kuigi Prantsusmaa ametiasutuste arvates ei saa riigi vastutust põhimõtteliselt rakendada, olgu see süüline või mitte (92), tunnistavad nad, et avaliku teenuse osutamise järjepidevuse nõude olemasolu korral ning juhul, kui riigi esindaja peab 1980. aasta seadusega kindlaksmääratud menetluse rakendamisel sellise nõudega arvestama, võib kohus anda korralduse maksta võlausaldajale hüvitist. Prantsusmaa ametiasutused on siiski seisukohal, et sellisel juhul ei oleks võlausaldajal mingisugust eelist, kuna tema hüvitis oleks võrreldav tavaõiguse kohaldamisel saadavaga. Selles osas viitab komisjon teatavatele 1980. aasta seadusega kehtestatud eriõiguste eripärale: tavaõiguse kohase likvideerimismenetluse korral ei saa võlausaldajad (eelkõige tagatiseta võlausaldajad) üldiselt tagasi kogu oma võlga ning sageli ei maksa kolmandad isikud likvideerimisele mineva äriühingu võlgu. |
| --- | --- |

(119)

Kuigi Prantsusmaa ametiasutuste arvates ei saa riigi vastutust põhimõtteliselt rakendada, olgu see süüline või mitte (92), tunnistavad nad, et avaliku teenuse osutamise järjepidevuse nõude olemasolu korral ning juhul, kui riigi esindaja peab 1980. aasta seadusega kindlaksmääratud menetluse rakendamisel sellise nõudega arvestama, võib kohus anda korralduse maksta võlausaldajale hüvitist. Prantsusmaa ametiasutused on siiski seisukohal, et sellisel juhul ei oleks võlausaldajal mingisugust eelist, kuna tema hüvitis oleks võrreldav tavaõiguse kohaldamisel saadavaga. Selles osas viitab komisjon teatavatele 1980. aasta seadusega kehtestatud eriõiguste eripärale: tavaõiguse kohase likvideerimismenetluse korral ei saa võlausaldajad (eelkõige tagatiseta võlausaldajad) üldiselt tagasi kogu oma võlga ning sageli ei maksa kolmandad isikud likvideerimisele mineva äriühingu võlgu.

| (120) | Samuti vaidlevad Prantsusmaa ametiasutused vastu sellele, et vastutuse rakendamise teel võlausaldajate jaoks avanenud hüvitise saamise võimalusi saab samastada teatavas vormis tagatisega. Komisjon leiab aga, et riigi (süülise või mittesüülise) vastutuse rakendamine 16. juuli 1980. aasta seaduses viidatud avalik-õiguslike isikute võlgade sissenõudmise menetluse rakendamisel on ELi õiguse tähenduses võrdne tagatismehhanismiga, kuna sellega tagatakse võlausaldajatele nende nõuete tagasimaksmine, kohustades riiki seda tegema avalik-õigusliku asutuse IFP makseviivituse korral. Pealegi tundub Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktika kohtuasjas Société de gestion du port de Campoloro ja Société fermière de Campoloro vs. Prantsusmaa (93) (edaspidi „kohtuasi Campoloro”) tunnustavat automaatse tagatise olemasolu. |
| --- | --- |

(120)

Samuti vaidlevad Prantsusmaa ametiasutused vastu sellele, et vastutuse rakendamise teel võlausaldajate jaoks avanenud hüvitise saamise võimalusi saab samastada teatavas vormis tagatisega. Komisjon leiab aga, et riigi (süülise või mittesüülise) vastutuse rakendamine 16. juuli 1980. aasta seaduses viidatud avalik-õiguslike isikute võlgade sissenõudmise menetluse rakendamisel on ELi õiguse tähenduses võrdne tagatismehhanismiga, kuna sellega tagatakse võlausaldajatele nende nõuete tagasimaksmine, kohustades riiki seda tegema avalik-õigusliku asutuse IFP makseviivituse korral. Pealegi tundub Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktika kohtuasjas Société de gestion du port de Campoloro ja Société fermière de Campoloro vs. Prantsusmaa (93) (edaspidi „kohtuasi Campoloro”) tunnustavat automaatse tagatise olemasolu.

| (121) | Riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool), millele komisjon viitab vajalike muudatustega, põhjendustes 181–184 esitatu näitel leiab komisjon, et Prantsusmaa ametiasutuste ettepanek 1980. seaduse rakendusmääruse selgitamiseks ei ole piisav, et välistada riigi ressurssidest kapitalisüsti tegemise võimalus.






  a) | Prantsusmaa ametiasutused on teinud ettepaneku muuta 1980. aasta rakendusmäärust järgmiselt: „Kui märgukiri ei ole kõnealuseks tähtajaks tulemusi andnud, kirjendab riigi esindaja või järelevalveasutus asjaomase kulu raskustes oleva omavalitsuse või avalik-õigusliku asutuse eelarvesse. Vajaduse korral eraldab ta selle omavalitsuse või asutuse eelarvest vajalikud vahendid, vähendades muudeks kuludeks ettenähtud ja veel kasutamiseks vabasid vahendeid või siis tulusid suurendades.” (Muudatused on alla joonitud). |
| --- | --- | --- |

(121)

Riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool), millele komisjon viitab vajalike muudatustega, põhjendustes 181–184 esitatu näitel leiab komisjon, et Prantsusmaa ametiasutuste ettepanek 1980. seaduse rakendusmääruse selgitamiseks ei ole piisav, et välistada riigi ressurssidest kapitalisüsti tegemise võimalus.

a)

Prantsusmaa ametiasutused on teinud ettepaneku muuta 1980. aasta rakendusmäärust järgmiselt: „Kui märgukiri ei ole kõnealuseks tähtajaks tulemusi andnud, kirjendab riigi esindaja või järelevalveasutus asjaomase kulu raskustes oleva omavalitsuse või avalik-õigusliku asutuse eelarvesse. Vajaduse korral eraldab ta selle omavalitsuse või asutuse eelarvest vajalikud vahendid, vähendades muudeks kuludeks ettenähtud ja veel kasutamiseks vabasid vahendeid või siis tulusid suurendades.” (Muudatused on alla joonitud).

| b) | Komisjon märgib siiski, nagu ta seda tegi juba menetluse algatamise otsuse punktis 67, et need õigusaktid ei välista ei praeguses redaktsioonis ega ka Prantsusmaa ametiasutuste kavandatavas muudetud redaktsioonis seda, et vahendite eraldamine võiks toimuda tulude suurendamise teel, mille on eelnevalt võimalikuks teinud toetus või kapitalisüst riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

b)

Komisjon märgib siiski, nagu ta seda tegi juba menetluse algatamise otsuse punktis 67, et need õigusaktid ei välista ei praeguses redaktsioonis ega ka Prantsusmaa ametiasutuste kavandatavas muudetud redaktsioonis seda, et vahendite eraldamine võiks toimuda tulude suurendamise teel, mille on eelnevalt võimalikuks teinud toetus või kapitalisüst riigi ressurssidest.

| (122) | Komisjon on riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjendustes 204–211, millele ta osutab vajalike muudatustega, juba esitatud põhjustel seisukohal, et Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusest kohtuasjas Campoloro nähtub, et Prantsuse riigi vastutuse rakendamist kõnealusel juhul saab samastada kaudse tagatise andmisega avalik-õiguslike asutuste kohustuste suhtes ning et see ei ole seotud ühegi kahjutingimusega.






  a) | Komisjon märgib eelkõige, et Euroopa Inimõiguste Kohus lükkas ümber Prantsusmaa ametiasutuste argumendid (94), millele nad oma arutluskäigus püüdsid tugineda: ühest küljest see, et vastutuse tekkimise alust ei saa omistada riigile, ning teisest küljest see, et juriidilistest isikutest avalik-õiguslikel asutustel ei ole riigitagatist, mistõttu nõustub komisjon hagejate vastupidiste argumentidega (95). |
| --- | --- | --- |

(122)

Komisjon on riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjendustes 204–211, millele ta osutab vajalike muudatustega, juba esitatud põhjustel seisukohal, et Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusest kohtuasjas Campoloro nähtub, et Prantsuse riigi vastutuse rakendamist kõnealusel juhul saab samastada kaudse tagatise andmisega avalik-õiguslike asutuste kohustuste suhtes ning et see ei ole seotud ühegi kahjutingimusega.

a)

Komisjon märgib eelkõige, et Euroopa Inimõiguste Kohus lükkas ümber Prantsusmaa ametiasutuste argumendid (94), millele nad oma arutluskäigus püüdsid tugineda: ühest küljest see, et vastutuse tekkimise alust ei saa omistada riigile, ning teisest küljest see, et juriidilistest isikutest avalik-õiguslikel asutustel ei ole riigitagatist, mistõttu nõustub komisjon hagejate vastupidiste argumentidega (95).

| b) | Komisjon märgib, et Euroopa Inimõiguste Kohus tegi lõpuks kindlaks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) artikli 6 lõike 1 rikkumise eelkõige järgmisel põhjendusel: „Seega tuleb need otsused täide viia, kuna kohus tuletab meelde, et riigiasutus ei saa kohtuotsusega nõutavat võlga tasumata jätta vahendite puudumise ettekäändel [...].” Lisaks sedastas Euroopa Inimõiguste Kohus konventsiooni esimese protokolli artikli 1 rikkumise, kuna hagejad kandsid kahju omandiõiguse rikkumise tõttu, mis tulenes erilisest ja äärmuslikust kahjust seoses neile tasumisele kuuluvate summade maksmata jätmisega (96). Eelnevat arvesse võttes tegi Euroopa Inimõiguste Kohus riigile ülesandeks kõikide võlgnikust kommuuni võlgade maksmise (97). |
| --- | --- |

b)

Komisjon märgib, et Euroopa Inimõiguste Kohus tegi lõpuks kindlaks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) artikli 6 lõike 1 rikkumise eelkõige järgmisel põhjendusel: „Seega tuleb need otsused täide viia, kuna kohus tuletab meelde, et riigiasutus ei saa kohtuotsusega nõutavat võlga tasumata jätta vahendite puudumise ettekäändel [...].” Lisaks sedastas Euroopa Inimõiguste Kohus konventsiooni esimese protokolli artikli 1 rikkumise, kuna hagejad kandsid kahju omandiõiguse rikkumise tõttu, mis tulenes erilisest ja äärmuslikust kahjust seoses neile tasumisele kuuluvate summade maksmata jätmisega (96). Eelnevat arvesse võttes tegi Euroopa Inimõiguste Kohus riigile ülesandeks kõikide võlgnikust kommuuni võlgade maksmise (97).

| c) | Komisjon leiab, et sellest kohtuotsusest tuleneb kolm olulist punkti:






  — | tingimusel, et hagejate võlanõuet tunnustatakse kohtuotsusega, saab riigi vastutust käsitleda kaudse tagatisena (98), kuivõrd ühest küljest on Prantsuse riik kohustatud tasuma kogu avalik-õigusliku isiku võla (99) ning teisest küljest ei ole mingil viisil eristatud võlgnikust kohaliku omavalitsuse maksejõuetusest ja riigile omistatavatest võimalikest vigadest tuleneda võivad summad (Euroopa Inimõiguste Kohus ei püüa mingil moel vastutuse tekkimise alust riigile omistada ning piirdub ainult võlgniku maksejõuetusega); |
| --- | --- | --- |

c)

Komisjon leiab, et sellest kohtuotsusest tuleneb kolm olulist punkti:

—

tingimusel, et hagejate võlanõuet tunnustatakse kohtuotsusega, saab riigi vastutust käsitleda kaudse tagatisena (98), kuivõrd ühest küljest on Prantsuse riik kohustatud tasuma kogu avalik-õigusliku isiku võla (99) ning teisest küljest ei ole mingil viisil eristatud võlgnikust kohaliku omavalitsuse maksejõuetusest ja riigile omistatavatest võimalikest vigadest tuleneda võivad summad (Euroopa Inimõiguste Kohus ei püüa mingil moel vastutuse tekkimise alust riigile omistada ning piirdub ainult võlgniku maksejõuetusega);

| — | vastutus hõlmab nende avalik-õiguslike asutuste võlgasid, kes siiski on juriidilised isikud. Juriidilise isiku ja isikliku vara olemasolule viitas sõnaselgelt Prantsuse valitsus, vaidlustades Prantsuse riigi vastutuse rakendamist, kuid Euroopa Inimõiguste Kohus lükkas selle väite tagasi; |
| --- | --- |

—

vastutus hõlmab nende avalik-õiguslike asutuste võlgasid, kes siiski on juriidilised isikud. Juriidilise isiku ja isikliku vara olemasolule viitas sõnaselgelt Prantsuse valitsus, vaidlustades Prantsuse riigi vastutuse rakendamist, kuid Euroopa Inimõiguste Kohus lükkas selle väite tagasi;

| — | riigitagatise rakendusala laieneb riigist sõltuvatele avalik-õiguslikele asutustele. Seega on tagatis tihedalt seotud võlgniku avalik-õigusliku staatusega. |
| --- | --- |

—

riigitagatise rakendusala laieneb riigist sõltuvatele avalik-õiguslikele asutustele. Seega on tagatis tihedalt seotud võlgniku avalik-õigusliku staatusega.

| d) | Pealegi märgib komisjon, et eespool viidatud Euroopa Inimõiguste Kohtu otsus kohtuasjas Campoloro ei ole eraldiseisev ning järgib väga levinud kohtupraktikat, eriti otsuseid kohtuasjades Artico vs. Itaalia (100) ja Bourdov vs. Venemaa (101). |
| --- | --- |

d)

Pealegi märgib komisjon, et eespool viidatud Euroopa Inimõiguste Kohtu otsus kohtuasjas Campoloro ei ole eraldiseisev ning järgib väga levinud kohtupraktikat, eriti otsuseid kohtuasjades Artico vs. Itaalia (100) ja Bourdov vs. Venemaa (101).

| (123) | Komisjon on riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 212–220, millele ta viitab vajalike muudatustega, juba esitatud põhjustel seisukohal, et Prantsusmaa ametiasutuste esitatud märkused ei lükka seda tõendust ümber. Eelnevat silmas pidades järeldab komisjon, võttes eeskujuks riigiabi C 56/2007 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjenduses 222 tehtud järelduse postiteenuse juhtumi kohta ning menetluse algatamise otsuses tehtud järelduse, et praegu kehtiva Prantsuse õiguse kohaselt on avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajal, kelle nõuet ei ole rahuldatud 16. juuli 1980. aasta seaduses sätestatud menetluste teel, õigus saada kogu rahuldamata võlanõudele vastav summa viimse abinõuna riigi vastutuse rakendamise abil, mis on vastupidine tavaõiguse kohase likvideerimismenetluse raames toimuvale, mille puhul võlausaldaja nõuete rahuldamine on piiratud kättesaadava vara väärtusega. Eelnevat arvesse võttes leiab komisjon, et riigi vastutus on käsitatav tagatisena, Prantsuse õiguses ei ole seda ühegi õigusaktiga piiratud ning see on oma põhiolemuselt seotud võlgnikust asutuse avalik-õigusliku staatusega. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon on riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 212–220, millele ta viitab vajalike muudatustega, juba esitatud põhjustel seisukohal, et Prantsusmaa ametiasutuste esitatud märkused ei lükka seda tõendust ümber. Eelnevat silmas pidades järeldab komisjon, võttes eeskujuks riigiabi C 56/2007 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjenduses 222 tehtud järelduse postiteenuse juhtumi kohta ning menetluse algatamise otsuses tehtud järelduse, et praegu kehtiva Prantsuse õiguse kohaselt on avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajal, kelle nõuet ei ole rahuldatud 16. juuli 1980. aasta seaduses sätestatud menetluste teel, õigus saada kogu rahuldamata võlanõudele vastav summa viimse abinõuna riigi vastutuse rakendamise abil, mis on vastupidine tavaõiguse kohase likvideerimismenetluse raames toimuvale, mille puhul võlausaldaja nõuete rahuldamine on piiratud kättesaadava vara väärtusega. Eelnevat arvesse võttes leiab komisjon, et riigi vastutus on käsitatav tagatisena, Prantsuse õiguses ei ole seda ühegi õigusaktiga piiratud ning see on oma põhiolemuselt seotud võlgnikust asutuse avalik-õigusliku staatusega.

| (124) | Pealegi võtab komisjon riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 223–226, millele komisjon osutab vajalike muudatustega, juba esitatud põhjustel teadmiseks Prantsusmaa ametiasutuste ettepaneku kirjutada kõikidesse avalik-õigusliku asutuse IFP laenulepingutesse klausel, mille kohaselt võiks riigi mittesüülist vastutust rakendada üksnes avalik-õigusliku asutuse IFP maksejõuetuse korral. Ta leiab siiski, et selline õigusraamistik on nõrk ja selle püsivus kahtlane, kuivõrd vastuvõetava riski erand on kohtupraktikaga kehtestatud reegel, mis võib veel muutuda. Seega hindab komisjon, et selline ettepanek ei ole iseenesest piisav, kuna see ei hõlma kõiki võimalusi: see ei võimalda välistada riigitagatise käsitamist igat liiki vastutusena (eelkõige lepinguvälise vastutuse ja kriminaalvastutusena). Pealegi ei ole võimalik võlgnike jaoks lepinguga ette näha, et riik ei ole vastutav avalik-õigusliku asutuse IFP võlgade eest, kuivõrd avalik-õiguslikust asutusest IFP võib näiteks saada kolmanda isiku võlgnik eri õiguslike mehhanismide, nimelt teise üksuse ülevõtmise kaudu (102), mistõttu ei oleks kolmandate isikute nõudeid algusest peale võimalik kindlaks teha. Komisjon on kolmandate isikute üksikute võlanõuete osas seisukohal, et piiramatu tagatise „tühistamine” oleks võimalik ainult üldise ulatusega ning igas olukorras kõikide kolmandate isikute suhtes kohaldatava õigusaktiga, milles sätestatakse, et riik ei anna avalik-õiguslikule asutusele IFP tagatist. Isegi eeldusel, et Prantsusmaa ametiasutuste ettepanekud välistavad avalik-õigusliku võlausaldaja jaoks igasuguse võimaluse rakendada oma võlanõude rahuldamiseks riigi vastutust (eeldus, mis komisjoni arvates ei ole tõendatud), ei võimalda need ettepanekud sõnaselgelt sätestada, mis juhtuks avalik-õigusliku asutuse IFP maksejõuetuse (103) korral. |
| --- | --- |

(124)

Pealegi võtab komisjon riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 223–226, millele komisjon osutab vajalike muudatustega, juba esitatud põhjustel teadmiseks Prantsusmaa ametiasutuste ettepaneku kirjutada kõikidesse avalik-õigusliku asutuse IFP laenulepingutesse klausel, mille kohaselt võiks riigi mittesüülist vastutust rakendada üksnes avalik-õigusliku asutuse IFP maksejõuetuse korral. Ta leiab siiski, et selline õigusraamistik on nõrk ja selle püsivus kahtlane, kuivõrd vastuvõetava riski erand on kohtupraktikaga kehtestatud reegel, mis võib veel muutuda. Seega hindab komisjon, et selline ettepanek ei ole iseenesest piisav, kuna see ei hõlma kõiki võimalusi: see ei võimalda välistada riigitagatise käsitamist igat liiki vastutusena (eelkõige lepinguvälise vastutuse ja kriminaalvastutusena). Pealegi ei ole võimalik võlgnike jaoks lepinguga ette näha, et riik ei ole vastutav avalik-õigusliku asutuse IFP võlgade eest, kuivõrd avalik-õiguslikust asutusest IFP võib näiteks saada kolmanda isiku võlgnik eri õiguslike mehhanismide, nimelt teise üksuse ülevõtmise kaudu (102), mistõttu ei oleks kolmandate isikute nõudeid algusest peale võimalik kindlaks teha. Komisjon on kolmandate isikute üksikute võlanõuete osas seisukohal, et piiramatu tagatise „tühistamine” oleks võimalik ainult üldise ulatusega ning igas olukorras kõikide kolmandate isikute suhtes kohaldatava õigusaktiga, milles sätestatakse, et riik ei anna avalik-õiguslikule asutusele IFP tagatist. Isegi eeldusel, et Prantsusmaa ametiasutuste ettepanekud välistavad avalik-õigusliku võlausaldaja jaoks igasuguse võimaluse rakendada oma võlanõude rahuldamiseks riigi vastutust (eeldus, mis komisjoni arvates ei ole tõendatud), ei võimalda need ettepanekud sõnaselgelt sätestada, mis juhtuks avalik-õigusliku asutuse IFP maksejõuetuse (103) korral.

| (125) | Neljandaks, isegi kui avalik-õigusliku võlausaldaja nõuet ei rahuldata, võib tema õiguspärasel eksimusel võlanõude koostamisel olla õigusmõju, millest tulenevalt asjaomane nõue ikkagi rahuldatakse. |
| --- | --- |

(125)

Neljandaks, isegi kui avalik-õigusliku võlausaldaja nõuet ei rahuldata, võib tema õiguspärasel eksimusel võlanõude koostamisel olla õigusmõju, millest tulenevalt asjaomane nõue ikkagi rahuldatakse.

| (126) | Komisjon on riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 227, 228 (esimene ja kolmas lõik) ning 229, millele ta viitab vajalike muudatustega, juba esitatud põhjustel seisukohal, et näilikkuse teooria (104) võimaldab kinnitada, et avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajatel on rea tegurite kokkusattumise põhjal alust uskuda, et selline tagatis on olemas (ning seda isegi eeldades, quod non, et avalik-õigusliku asutuse IFP staatus avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutusena ei saa talle tegelikult anda Prantsuse riigi piiramatut tagatist). Näilikkuse teooriaga seotud peamised asjakohased tegurid võtavad ühest küljest arvesse asjaolu, et avalik-õiguslikele tööstus- ja kaubandusasutustele antava riigitagatise puhul lubavad eri õigusaktid (1980. aasta seadus ja selle rakendusmeetmed) või ametlikud dokumendid (eelarvedokumendid) võlausaldajal uskuda, et riik võtab avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste likviidsusprobleemide korral üle selle kohustused või vastutab nende täitmise eest; teisest küljest asjaolu, et võlausaldajate usaldust sellise tagatise olemasolu suhtes suurendab ka see, et pärast kohtuasja Campoloro ja komisjoni algatatud esimesi menetlusi avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste staatuse kohta ei ole Prantsusmaa ametiasutused õiguslikku olukorda selgitanud; ning lõpuks asjaolu, et seda mõttekäiku toetab samuti sõnaselge märke puudumine avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse maksejõuetuse tagajärgede kohta. |
| --- | --- |

(126)

Komisjon on riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 227, 228 (esimene ja kolmas lõik) ning 229, millele ta viitab vajalike muudatustega, juba esitatud põhjustel seisukohal, et näilikkuse teooria (104) võimaldab kinnitada, et avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajatel on rea tegurite kokkusattumise põhjal alust uskuda, et selline tagatis on olemas (ning seda isegi eeldades, quod non, et avalik-õigusliku asutuse IFP staatus avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutusena ei saa talle tegelikult anda Prantsuse riigi piiramatut tagatist). Näilikkuse teooriaga seotud peamised asjakohased tegurid võtavad ühest küljest arvesse asjaolu, et avalik-õiguslikele tööstus- ja kaubandusasutustele antava riigitagatise puhul lubavad eri õigusaktid (1980. aasta seadus ja selle rakendusmeetmed) või ametlikud dokumendid (eelarvedokumendid) võlausaldajal uskuda, et riik võtab avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste likviidsusprobleemide korral üle selle kohustused või vastutab nende täitmise eest; teisest küljest asjaolu, et võlausaldajate usaldust sellise tagatise olemasolu suhtes suurendab ka see, et pärast kohtuasja Campoloro ja komisjoni algatatud esimesi menetlusi avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste staatuse kohta ei ole Prantsusmaa ametiasutused õiguslikku olukorda selgitanud; ning lõpuks asjaolu, et seda mõttekäiku toetab samuti sõnaselge märke puudumine avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse maksejõuetuse tagajärgede kohta.

| (127) | Kõnealusel juhul soovib komisjon lisada, et enne 7. juulit 2006 olid avalik-õigusliku asutuse IFP võimalikud võlausaldajad lepingulistes suhetes ettevõtjaga 17. novembri 1943. aasta seaduse nr 43-612 (ärihuvide haldamise kohta) tähenduses ja seega eraõigusliku juriidilise isikuga, kelle puhul ei olnud neil mingit põhjust arvata, et tal võiks olla riigitagatis. Seetõttu saab näilikkuse teooria kohaldamine olla vajaduse korral asjakohane üksnes pärast avalik-õigusliku asutuse IFP staatuse muutmist tekkinud võlanõuete puhul. |
| --- | --- |

(127)

Kõnealusel juhul soovib komisjon lisada, et enne 7. juulit 2006 olid avalik-õigusliku asutuse IFP võimalikud võlausaldajad lepingulistes suhetes ettevõtjaga 17. novembri 1943. aasta seaduse nr 43-612 (ärihuvide haldamise kohta) tähenduses ja seega eraõigusliku juriidilise isikuga, kelle puhul ei olnud neil mingit põhjust arvata, et tal võiks olla riigitagatis. Seetõttu saab näilikkuse teooria kohaldamine olla vajaduse korral asjakohane üksnes pärast avalik-õigusliku asutuse IFP staatuse muutmist tekkinud võlanõuete puhul.

| (128) | Pärast 7. juulit 2006 tekkinud nõuetega seoses järeldab komisjon, tuginedes oma eksperdi seisukohtadele postiteenuse juhtumis, et isegi kui Prantsusmaa ametiasutuste eelduse kohaselt oleks võlausaldaja arvamus, et riik peab tagama avalik-õiguslike asutuste ja eelkõige avalik-õigusliku asutuse IFP võlad, ekslik, oleks see ekslikkus eespool osutatud andmeid silmas pidades õiguspärane ning sellel võiksid olla õiguslikud tagajärjed. Kui võlausaldajal ei õnnestu erandkorras oma nõude rahuldamist saavutada, oleks siiski tagatud see, et nõue ei saa mingil juhul kaduda. |
| --- | --- |

(128)

Pärast 7. juulit 2006 tekkinud nõuetega seoses järeldab komisjon, tuginedes oma eksperdi seisukohtadele postiteenuse juhtumis, et isegi kui Prantsusmaa ametiasutuste eelduse kohaselt oleks võlausaldaja arvamus, et riik peab tagama avalik-õiguslike asutuste ja eelkõige avalik-õigusliku asutuse IFP võlad, ekslik, oleks see ekslikkus eespool osutatud andmeid silmas pidades õiguspärane ning sellel võiksid olla õiguslikud tagajärjed. Kui võlausaldajal ei õnnestu erandkorras oma nõude rahuldamist saavutada, oleks siiski tagatud see, et nõue ei saa mingil juhul kaduda.

B.   Avalik-õigusliku asutuse IFP ja/või selle kohustuste olemasolu säilitamise tagatis

| (129) | Komisjon on riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 230–250, millele ta viitab vajalike muudatustega, juba esitatud põhjustel seisukohal, et isegi kui avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse võlausaldaja ei suuda mõistliku aja jooksul ja pärast eelmises jaotises kirjeldatud menetluste kasutamist saavutada oma nõude rahuldamist, on ta jätkuvalt kindel selles, et tema nõue ei kao, vastupidiselt likvideerimisel oleva eraõigusliku üksuse võlausaldajale, kellel ei ole oma nõude rahuldamise suhtes mingisugust tagatist. |
| --- | --- |

(129)

Komisjon on riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 230–250, millele ta viitab vajalike muudatustega, juba esitatud põhjustel seisukohal, et isegi kui avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse võlausaldaja ei suuda mõistliku aja jooksul ja pärast eelmises jaotises kirjeldatud menetluste kasutamist saavutada oma nõude rahuldamist, on ta jätkuvalt kindel selles, et tema nõue ei kao, vastupidiselt likvideerimisel oleva eraõigusliku üksuse võlausaldajale, kellel ei ole oma nõude rahuldamise suhtes mingisugust tagatist.

| (130) | Komisjon rõhutab, et ei ole olemas avaliku võimu otsuse kohast avalik-õigusliku asutuse likvideerimise-kaotamise menetlust, millega kaasneks selle asutuse õiguste ja kohustuste kadumine: kui need asutused avaliku võimu otsusega kaovad, kalduvad praktika ja teatavad haldusõiguse aluspõhimõtted näitama, et sel viisil kaduvate avalik-õiguslike asutuste õigused ja kohustused võtab alati üle teine üksus või vajaduse korral riik, ehkki see ei ole ühegi õigusaktiga sõnaselgelt ette nähtud. Teisisõnu kantakse avalik-õiguslike asutuste kohustused alati üle teisele juriidilisele isikule, kes ei saa sellest keelduda, mistõttu on iga võlausaldaja kindel, et võib oma võlanõude esitada mõne teise organi vastu ning et see nõue seega ei kao. |
| --- | --- |

(130)

Komisjon rõhutab, et ei ole olemas avaliku võimu otsuse kohast avalik-õigusliku asutuse likvideerimise-kaotamise menetlust, millega kaasneks selle asutuse õiguste ja kohustuste kadumine: kui need asutused avaliku võimu otsusega kaovad, kalduvad praktika ja teatavad haldusõiguse aluspõhimõtted näitama, et sel viisil kaduvate avalik-õiguslike asutuste õigused ja kohustused võtab alati üle teine üksus või vajaduse korral riik, ehkki see ei ole ühegi õigusaktiga sõnaselgelt ette nähtud. Teisisõnu kantakse avalik-õiguslike asutuste kohustused alati üle teisele juriidilisele isikule, kes ei saa sellest keelduda, mistõttu on iga võlausaldaja kindel, et võib oma võlanõude esitada mõne teise organi vastu ning et see nõue seega ei kao.

| (131) | Komisjon viitab riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 233–250 esitatud sellise analüüsi üksikasjadele, mis põhineb postiteenuse juhtumis komisjoni eksperdi teostatud uuringule avalik-õiguslikke asutusi mõjutava loomuliku arengu kohta ning milles eristatakse avalik-õiguslike asutuste kadumise kolme põhjust (105): avalik-õiguslike asutuste kadumine nende tegevuse lõpetamise tõttu, avalik-õiguslike asutuste kadumine nende missiooni kadumise tõttu ning kõige sagedasem juhtum ehk missiooni ülekandmine, millega kaasneb alati ka õiguste ja kohustuste ülekandmine.






  a) | Nende eksperditeadmiste põhjal on esiteks võimalik teha kindlaks, et avalik-õiguslike asutuste kaotamise korraldamiseks ei ole olemas üldist õiguskorda, praktikast nähtub, et õigusaktidega kantakse tegevust lõpetava asutuse õigused ja kohustused alati üle kas riigile või selle asutuse ülesandeid ülevõtvale üksusele (106). |
| --- | --- | --- |

(131)

Komisjon viitab riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustes 233–250 esitatud sellise analüüsi üksikasjadele, mis põhineb postiteenuse juhtumis komisjoni eksperdi teostatud uuringule avalik-õiguslikke asutusi mõjutava loomuliku arengu kohta ning milles eristatakse avalik-õiguslike asutuste kadumise kolme põhjust (105): avalik-õiguslike asutuste kadumine nende tegevuse lõpetamise tõttu, avalik-õiguslike asutuste kadumine nende missiooni kadumise tõttu ning kõige sagedasem juhtum ehk missiooni ülekandmine, millega kaasneb alati ka õiguste ja kohustuste ülekandmine.

a)

Nende eksperditeadmiste põhjal on esiteks võimalik teha kindlaks, et avalik-õiguslike asutuste kaotamise korraldamiseks ei ole olemas üldist õiguskorda, praktikast nähtub, et õigusaktidega kantakse tegevust lõpetava asutuse õigused ja kohustused alati üle kas riigile või selle asutuse ülesandeid ülevõtvale üksusele (106).

| b) | Teiseks on üldjuhul tegemist „õiguste ja kohustuste” ülekandmisega („kohustuste” all peetakse kindlasti silmas võlgu), mõnikord „vara” ülekandmisega (107) (ka see sõnastus hõlmab võlgu). Ainsa leitud näite puhul avalik-õigusliku asutuse puhtakujulisest ja lihtsast kadumisest toimus igal juhul „võlgade” ülekandmine teistele avalik-õiguslikele üksustele (108). |
| --- | --- |

b)

Teiseks on üldjuhul tegemist „õiguste ja kohustuste” ülekandmisega („kohustuste” all peetakse kindlasti silmas võlgu), mõnikord „vara” ülekandmisega (107) (ka see sõnastus hõlmab võlgu). Ainsa leitud näite puhul avalik-õigusliku asutuse puhtakujulisest ja lihtsast kadumisest toimus igal juhul „võlgade” ülekandmine teistele avalik-õiguslikele üksustele (108).

| c) | Kolmandaks võtab isegi missiooni kadumise korral avalik-õigusliku asutuse õigused ja kohustused praktikas üle teine asutus. |
| --- | --- |

c)

Kolmandaks võtab isegi missiooni kadumise korral avalik-õigusliku asutuse õigused ja kohustused praktikas üle teine asutus.

| d) | Neljandaks ja viimaseks on kirjeldatud praktika kooskõlas 18. juuli 2002. aasta kodifitseeriva suunisega nr 02-060-M95 ning riigi avalik-õiguslike asutuste loomise ning nende tegevuse muutmise ja lõpetamisega seotud finantskorraldust käsitlevate suunistega (109), millele on viidatud eespool, st et likvideeritud avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse õigused ja kohustused lähevad üle kas riigile või selle asutuse missiooni üle võtvale juriidilisele isikule. |
| --- | --- |

d)

Neljandaks ja viimaseks on kirjeldatud praktika kooskõlas 18. juuli 2002. aasta kodifitseeriva suunisega nr 02-060-M95 ning riigi avalik-õiguslike asutuste loomise ning nende tegevuse muutmise ja lõpetamisega seotud finantskorraldust käsitlevate suunistega (109), millele on viidatud eespool, st et likvideeritud avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse õigused ja kohustused lähevad üle kas riigile või selle asutuse missiooni üle võtvale juriidilisele isikule.

| (132) | Tuginedes oma eksperdile postiteenuse juhtumis järeldab komisjon, et praktikas kantakse avalik-õiguslike asutuste võlad alati üle teisele avalik-õiguslikule juriidilisele isikule, juhul kui kaob missiooni täitnud avalik-õiguslik asutus. Nende avalik-õiguslike asutuste, sealhulgas avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajad on seetõttu veendunud, et nende veel rahuldamata nõuded ei jää sisse nõudmata. |
| --- | --- |

(132)

Tuginedes oma eksperdile postiteenuse juhtumis järeldab komisjon, et praktikas kantakse avalik-õiguslike asutuste võlad alati üle teisele avalik-õiguslikule juriidilisele isikule, juhul kui kaob missiooni täitnud avalik-õiguslik asutus. Nende avalik-õiguslike asutuste, sealhulgas avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajad on seetõttu veendunud, et nende veel rahuldamata nõuded ei jää sisse nõudmata.

C.   Järeldus avalik-õiguslikule asutusele IFP antud riigitagatise olemasolu kohta

| (133) | Tuginedes andmetele, mis on esitatud üksikute võlanõuete hüvitamise tagatise ja avalik-õigusliku asutuse IFP kohustuste olemasolu säilimise tõendamiseks, järeldab komisjon, et alates avalik-õigusliku asutuse IFP staatuse muutmisest 7. juulil 2006 on olukord järgmine:






  — | avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajatel ei ole eraõiguses ja avalikus õiguses tavapäraselt esilekerkivaid piiranguid, mis võivad kogu võlanõude rahuldamist takistada; |
| --- | --- | --- |

(133)

Tuginedes andmetele, mis on esitatud üksikute võlanõuete hüvitamise tagatise ja avalik-õigusliku asutuse IFP kohustuste olemasolu säilimise tõendamiseks, järeldab komisjon, et alates avalik-õigusliku asutuse IFP staatuse muutmisest 7. juulil 2006 on olukord järgmine:

—

avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajatel ei ole eraõiguses ja avalikus õiguses tavapäraselt esilekerkivaid piiranguid, mis võivad kogu võlanõude rahuldamist takistada;

| — | avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajad võivad oma nõuete sissenõudmiseks kasutada erimenetlusi, millega lubatakse riigil sundida võlgnikust asutust nõuet rahuldama; |
| --- | --- |

—

avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajad võivad oma nõuete sissenõudmiseks kasutada erimenetlusi, millega lubatakse riigil sundida võlgnikust asutust nõuet rahuldama;

| — | ühelgi juhul ei anna Prantsuse õigus avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajatele alust arvata, et selle likviidsusprobleemid võiksid olla lõplikud; |
| --- | --- |

—

ühelgi juhul ei anna Prantsuse õigus avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajatele alust arvata, et selle likviidsusprobleemid võiksid olla lõplikud;

| — | eelarvedokumentidest nähtub, et likviidsusprobleemide korral saaks riik asjaomastele avaliku sektori asutustele, mille hulka kuulub ka avalik-õiguslik asutus IFP, eraldada erakorralise toetuse; |
| --- | --- |

—

eelarvedokumentidest nähtub, et likviidsusprobleemide korral saaks riik asjaomastele avaliku sektori asutustele, mille hulka kuulub ka avalik-õiguslik asutus IFP, eraldada erakorralise toetuse;

| — | kui eespool kirjeldatud menetlused ei võimalda võlausaldajal oma nõude rahuldamist saavutada, võib ta kogu oma nõude sissenõudmiseks rakendada riigi vastutust; |
| --- | --- |

—

kui eespool kirjeldatud menetlused ei võimalda võlausaldajal oma nõude rahuldamist saavutada, võib ta kogu oma nõude sissenõudmiseks rakendada riigi vastutust;

| — | kui eespool viidatud meetmed peaksid langema pikema perioodi peale, on võlausaldaja kindel, et tema nõue ei kao isegi siis, kui avalik-õiguslik asutus IFP peaks läbi tegema loomuliku muutuse. |
| --- | --- |

—

kui eespool viidatud meetmed peaksid langema pikema perioodi peale, on võlausaldaja kindel, et tema nõue ei kao isegi siis, kui avalik-õiguslik asutus IFP peaks läbi tegema loomuliku muutuse.

| (134) | Need eripärad on oma põhiolemuselt seotud avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õigusliku asutuse staatusega ning eeldavad, et riik täidab viimase tagatiseandja rolli. Seetõttu võib õiguspäraselt järeldada, et avalik-õiguslikul asutusel IFP on avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest tulenevalt Prantsuse riigi piiramatu tagatis. |
| --- | --- |

(134)

Need eripärad on oma põhiolemuselt seotud avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õigusliku asutuse staatusega ning eeldavad, et riik täidab viimase tagatiseandja rolli. Seetõttu võib õiguspäraselt järeldada, et avalik-õiguslikul asutusel IFP on avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest tulenevalt Prantsuse riigi piiramatu tagatis.

| (135) | Avalik-õiguslikule asutusele IFP antud piiramatu riigitagatise puhul on tegemist riigi ressursside ülekandmisega eespool viidatud tagatisi käsitleva teatise punkti 2.1 tähenduses. Avalik-õiguslik asutus IFP ei maksa selle tagatise eest mingit tagatispreemiat. Seega on ühtaegu olemas eelis ettevõtja jaoks ja toimub riigi ressursside raiskamine, sest riik loobub tasust, mis tagatiste andmisega tavaliselt kaasneb. Lisaks tuleneb tagatisest riigi ressursside edaspidise võimaliku kasutamise risk, kui riik on kohustatud tasuma ka avalik-õigusliku asutuse IFP võlad (110). |
| --- | --- |

(135)

Avalik-õiguslikule asutusele IFP antud piiramatu riigitagatise puhul on tegemist riigi ressursside ülekandmisega eespool viidatud tagatisi käsitleva teatise punkti 2.1 tähenduses. Avalik-õiguslik asutus IFP ei maksa selle tagatise eest mingit tagatispreemiat. Seega on ühtaegu olemas eelis ettevõtja jaoks ja toimub riigi ressursside raiskamine, sest riik loobub tasust, mis tagatiste andmisega tavaliselt kaasneb. Lisaks tuleneb tagatisest riigi ressursside edaspidise võimaliku kasutamise risk, kui riik on kohustatud tasuma ka avalik-õigusliku asutuse IFP võlad (110).

| (136) | Avalik-õiguslikule asutusele IFP antud piiramatu riigitagatis on seostatav riigiga, kuna see tuleneb avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õigusliku staatuse kombineerimisest riigi õiguse ja kahe õigusakti, nimelt 25. jaanuari 1985. aasta seaduse (praegune äriseadustik) ja 16. juuli 1980. aasta seaduse nr 80539 ning selle rakendusmeetmete põhimõtetega. |
| --- | --- |

(136)

Avalik-õiguslikule asutusele IFP antud piiramatu riigitagatis on seostatav riigiga, kuna see tuleneb avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õigusliku staatuse kombineerimisest riigi õiguse ja kahe õigusakti, nimelt 25. jaanuari 1985. aasta seaduse (praegune äriseadustik) ja 16. juuli 1980. aasta seaduse nr 80539 ning selle rakendusmeetmete põhimõtetega.

7.1.1.2   
  Kontserni IFP eraõiguslikud tütarettevõtjad ei ole hõlmatud piiramatu riigitagatisega

| (137) | Nagu komisjon on juba märkinud oma riigiabi C 51/2005 käsitlevas otsuses (111) (mida on nimetatud eespool), käesoleva uurimismenetluse algatamise otsuses ning jaotises 2 („Kontsern IFP”), moodustavad avalik-õiguslik asutus IFP ning selle tütarettevõtjad Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat konkurentsiõiguse kohaselt majandusliku kontserni: avalik-õiguslikule asutuse IFP kuulub otseselt 100 % äriühingu Axens ja 100 % äriühingu Beicip-Franlab kapitalist ning kaudselt 100 % äriühingu Prosernat kapitalist; ta kontrollib oma tütarettevõtjaid selle kaudu, et ta juhtkond kuulub tütarettevõtjate otsuseid vastuvõtvatesse organitesse, avaldab arvamust eelkõige tütarettevõtjate tulevikku käsitlevate strateegiliste suuniste ja põhiliste otsuste kohta ning on seotud oma tütarettevõtjate majandustegevuseks hädavajaliku tehnoloogia üleandmise ainuõiguslike lepingutega (lepingutes on sätestatud vastastikuse esimese valiku õigus) (112) ning lepingutega, mis käsitlevad eelkõige ruumide ja personali kasutusse andmist. Niisiis on avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat majanduslik lõimumine sellisele järeldusele jõudmiseks piisavalt tugev. Samuti tuleks uurida riigitagatise täpset ulatust, et kontrollida, kas avalik-õigusliku asutuse IFP eraõigusliku tütarettevõtja makseviivituse korral võib võlausaldajate nõuete hüvitamiseks kasutada riigi ressursse (teisisõnu, kas avalik-õigusliku asutuse IFP majandustegevus on hõlmatud piiramatu riigitagatisega või mitte). |
| --- | --- |

(137)

Nagu komisjon on juba märkinud oma riigiabi C 51/2005 käsitlevas otsuses (111) (mida on nimetatud eespool), käesoleva uurimismenetluse algatamise otsuses ning jaotises 2 („Kontsern IFP”), moodustavad avalik-õiguslik asutus IFP ning selle tütarettevõtjad Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat konkurentsiõiguse kohaselt majandusliku kontserni: avalik-õiguslikule asutuse IFP kuulub otseselt 100 % äriühingu Axens ja 100 % äriühingu Beicip-Franlab kapitalist ning kaudselt 100 % äriühingu Prosernat kapitalist; ta kontrollib oma tütarettevõtjaid selle kaudu, et ta juhtkond kuulub tütarettevõtjate otsuseid vastuvõtvatesse organitesse, avaldab arvamust eelkõige tütarettevõtjate tulevikku käsitlevate strateegiliste suuniste ja põhiliste otsuste kohta ning on seotud oma tütarettevõtjate majandustegevuseks hädavajaliku tehnoloogia üleandmise ainuõiguslike lepingutega (lepingutes on sätestatud vastastikuse esimese valiku õigus) (112) ning lepingutega, mis käsitlevad eelkõige ruumide ja personali kasutusse andmist. Niisiis on avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat majanduslik lõimumine sellisele järeldusele jõudmiseks piisavalt tugev. Samuti tuleks uurida riigitagatise täpset ulatust, et kontrollida, kas avalik-õigusliku asutuse IFP eraõigusliku tütarettevõtja makseviivituse korral võib võlausaldajate nõuete hüvitamiseks kasutada riigi ressursse (teisisõnu, kas avalik-õigusliku asutuse IFP majandustegevus on hõlmatud piiramatu riigitagatisega või mitte).

| (138) | Äriühing UOP Limited ei esita oma märkustes selle küsimuse kohta seisukohta. Tema väited tuginevad turuosaliste arusaamale üksuse IFP/Axens kohta, mis tema arvates andis kontsernile IFP eelise nii tarnijate, klientide kui ka rahastajate ees. Seda seisukohta uuritakse käesoleva otsuse jaotises 7.1.4, mis on pühendatud eelistele, mida kontsern IFP meetme kaudu sai. |
| --- | --- |

(138)

Äriühing UOP Limited ei esita oma märkustes selle küsimuse kohta seisukohta. Tema väited tuginevad turuosaliste arusaamale üksuse IFP/Axens kohta, mis tema arvates andis kontsernile IFP eelise nii tarnijate, klientide kui ka rahastajate ees. Seda seisukohta uuritakse käesoleva otsuse jaotises 7.1.4, mis on pühendatud eelistele, mida kontsern IFP meetme kaudu sai.

| (139) | Nagu aga märgitud põhjenduses 47, vaidlustavad Prantsusmaa ametiasutused riigitagatise olemasolu avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjatele, põhjendusel et viimased olid aktsiaseltsid. |
| --- | --- |

(139)

Nagu aga märgitud põhjenduses 47, vaidlustavad Prantsusmaa ametiasutused riigitagatise olemasolu avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjatele, põhjendusel et viimased olid aktsiaseltsid.

| (140) | Võttes eeskujuks jaotises 7.1.1.1 esitatud tõenduse avalik-õigusliku asutuse IFP piiramatu tagatise olemasolu kohta, analüüsib komisjon järgnevalt, kas avalik-õigusliku asutuse IFP eraõiguslike tütarettevõtjate võlausaldajatel oli tagatis üksikute võlanõuete rahuldamiseks (A) või tagatis säilitada vara puudujäägi korral tütarettevõtjate kohustused (B). |
| --- | --- |

(140)

Võttes eeskujuks jaotises 7.1.1.1 esitatud tõenduse avalik-õigusliku asutuse IFP piiramatu tagatise olemasolu kohta, analüüsib komisjon järgnevalt, kas avalik-õigusliku asutuse IFP eraõiguslike tütarettevõtjate võlausaldajatel oli tagatis üksikute võlanõuete rahuldamiseks (A) või tagatis säilitada vara puudujäägi korral tütarettevõtjate kohustused (B).

A.   Avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjate võlausaldajatel ei ole isiklike võlanõuete rahuldamiseks mingit tagatist

| (141) | Avalik-õigusliku asutuse tütarettevõtjad on aktsiaseltsid. Eraõiguslike juriidiliste isikutena (vastupidiselt nende kontrollivale aktsionärile, kes oli avalik-õiguslik asutus) kuuluvad nad täielikult Prantsusmaa tavaõiguses (113) kehtivate saneerimis- ja likvideerimismenetluste rakendusalasse. |
| --- | --- |

(141)

Avalik-õigusliku asutuse tütarettevõtjad on aktsiaseltsid. Eraõiguslike juriidiliste isikutena (vastupidiselt nende kontrollivale aktsionärile, kes oli avalik-õiguslik asutus) kuuluvad nad täielikult Prantsusmaa tavaõiguses (113) kehtivate saneerimis- ja likvideerimismenetluste rakendusalasse.

| (142) | Enne kui uurida, kas kontrolliva aktsionäri – avalik-õigusliku asutuse IFP – vastutust võib rakendada tema tütarettevõtjate puhul (b), tuleks tutvustada tavaõiguses kehtivat likvideerimismenetlust, mis kehtib nende eraõiguslike tütarettevõtjate suhtes maksete tegemise peatamise korral (a). |
| --- | --- |

(142)

Enne kui uurida, kas kontrolliva aktsionäri – avalik-õigusliku asutuse IFP – vastutust võib rakendada tema tütarettevõtjate puhul (b), tuleks tutvustada tavaõiguses kehtivat likvideerimismenetlust, mis kehtib nende eraõiguslike tütarettevõtjate suhtes maksete tegemise peatamise korral (a).

a)   Tavaõiguses kehtiv likvideerimismenetlus

| (143) | Eeldusel et üks kontserni IFP tütarettevõtja (aktsiaselts) on maksejõuetu (teisisõnu ei suuda ta enam oma likviidsete varadega täita oma jooksvaid kohustusi) ning saneerimine on ilmselgelt võimatu, (114) toob tavaõigus (115) kaasa selle likvideerimismenetluse. Võlgnik taotleb vajaduse korral menetluse algatamist (116) hiljemalt 45 päeva jooksul pärast maksete peatamist (v.a juhul, kui ta on juba taotlenud lepitusmenetluse algatamist). Selline likvideerimismenetlus on ette nähtud ettevõtja tegevuse lõpetamiseks või tema vara realiseerimiseks tema õiguste ja vara üldise või eraldi võõrandamise kaudu (117). Kohus määrab likvideerimismenetluse algatamise otsuses pankrotikohtuniku (118) ning nimetab likvideerijana ametisse halduri või isiku, kes valitakse tema pädevuse tõttu vastavas valdkonnas. Likvideerija koostab kuu aja jooksul alates tema ametisse nimetamisest aruande ettevõtja olukorra kohta ning asub seejärel täitma likvideerimistoiminguid ning kontrollima (119) võlanõudeid (120). Likvideerimisvara jaotatakse seejärel võlausaldajate vahel sõltuvalt nende järgust (kõrgema nõudeõiguse järguga võlausaldajad ja hüpoteeklaenud, võlausaldajad, kellel on tagatis konkreetse vallasvara kujul, tagamata võlanõuded, st allutatud laenud, proportsionaalselt nende nõuetega). |
| --- | --- |

(143)

Eeldusel et üks kontserni IFP tütarettevõtja (aktsiaselts) on maksejõuetu (teisisõnu ei suuda ta enam oma likviidsete varadega täita oma jooksvaid kohustusi) ning saneerimine on ilmselgelt võimatu, (114) toob tavaõigus (115) kaasa selle likvideerimismenetluse. Võlgnik taotleb vajaduse korral menetluse algatamist (116) hiljemalt 45 päeva jooksul pärast maksete peatamist (v.a juhul, kui ta on juba taotlenud lepitusmenetluse algatamist). Selline likvideerimismenetlus on ette nähtud ettevõtja tegevuse lõpetamiseks või tema vara realiseerimiseks tema õiguste ja vara üldise või eraldi võõrandamise kaudu (117). Kohus määrab likvideerimismenetluse algatamise otsuses pankrotikohtuniku (118) ning nimetab likvideerijana ametisse halduri või isiku, kes valitakse tema pädevuse tõttu vastavas valdkonnas. Likvideerija koostab kuu aja jooksul alates tema ametisse nimetamisest aruande ettevõtja olukorra kohta ning asub seejärel täitma likvideerimistoiminguid ning kontrollima (119) võlanõudeid (120). Likvideerimisvara jaotatakse seejärel võlausaldajate vahel sõltuvalt nende järgust (kõrgema nõudeõiguse järguga võlausaldajad ja hüpoteeklaenud, võlausaldajad, kellel on tagatis konkreetse vallasvara kujul, tagamata võlanõuded, st allutatud laenud, proportsionaalselt nende nõuetega).

| (144) | Kui jooksvaid kohustusi enam ei ole ja kui likvideerijal on piisavad summad võlausaldajate nõuete rahuldamiseks või kui likvideerimistoiminguid ei ole võimalik vara puudujäägi tõttu jätkata, kuulutab kohus likvideerimismenetluse lõppenuks (121). Pärast menetluse lõpetamist kehtib võlgniku suhtes põhimõte, et tema kohta tehtud otsust ei saa enam edasi kaevata. Teisisõnu ei jäta likvideerimismenetluse lõpetamise otsus vara puudujäägi tõttu võlausaldajatele võimalust esitada võlgniku kohta edasikaebust, välja arvatud (122) juhul, kui võlanõue toob kaasa süüdimõistva kohtuotsuse või võlausaldaja isikuga seotud õigused. |
| --- | --- |

(144)

Kui jooksvaid kohustusi enam ei ole ja kui likvideerijal on piisavad summad võlausaldajate nõuete rahuldamiseks või kui likvideerimistoiminguid ei ole võimalik vara puudujäägi tõttu jätkata, kuulutab kohus likvideerimismenetluse lõppenuks (121). Pärast menetluse lõpetamist kehtib võlgniku suhtes põhimõte, et tema kohta tehtud otsust ei saa enam edasi kaevata. Teisisõnu ei jäta likvideerimismenetluse lõpetamise otsus vara puudujäägi tõttu võlausaldajatele võimalust esitada võlgniku kohta edasikaebust, välja arvatud (122) juhul, kui võlanõue toob kaasa süüdimõistva kohtuotsuse või võlausaldaja isikuga seotud õigused.

b)   Avalik-õigusliku asutuse IFP eraõiguslike tütarettevõtjate puhul puudub tagatismehhanism

| (145) | Nagu selgitas komisjoni ekspert postiteenuse juhtumis, ei pea teatavates äriühingutes, nimelt aktsiaseltsides ja piiratud vastutusega äriühingutes, osanikud tagasi maksma selle struktuuriüksuse võlgu, milles neil on osalus, oma esialgsest panusest suuremas ulatuses. Avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjad kuuluvad aktsiaseltsidena just sellesse kategooriasse. Nagu kõikides teistes äriühingute kontsernides, piirdub ka kontsernis IFP piiratud riskiga äriühingu vormis (käesoleval juhul aktsiaseltsina) loodud tütarettevõtja makseviivituse korral kautsjonite, tagatiste, eellepingute või esmahinnangute (123) puudumisel emaettevõtja vastutus sõnaselgelt nende panuste kaotusega (nagu kõikide teiste tavaaktsionäride puhul). |
| --- | --- |

(145)

Nagu selgitas komisjoni ekspert postiteenuse juhtumis, ei pea teatavates äriühingutes, nimelt aktsiaseltsides ja piiratud vastutusega äriühingutes, osanikud tagasi maksma selle struktuuriüksuse võlgu, milles neil on osalus, oma esialgsest panusest suuremas ulatuses. Avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjad kuuluvad aktsiaseltsidena just sellesse kategooriasse. Nagu kõikides teistes äriühingute kontsernides, piirdub ka kontsernis IFP piiratud riskiga äriühingu vormis (käesoleval juhul aktsiaseltsina) loodud tütarettevõtja makseviivituse korral kautsjonite, tagatiste, eellepingute või esmahinnangute (123) puudumisel emaettevõtja vastutus sõnaselgelt nende panuste kaotusega (nagu kõikide teiste tavaaktsionäride puhul).

| (146) | Võttes arvesse, et konkurentsiõiguse kohaselt kuuluvad avalik-õiguslik asutus IFP ja selle tütarettevõtjad samasse majanduslikku kontserni, tuleks kontrollida, kas Prantsuse äriühinguõiguse kohaselt võib majandusliku sõltuvuse seos tütarettevõtjate ja emaettevõtja vahel eraõiguslike tütarettevõtjate makseviivituse korral automaatselt kaasa tuua avalik-õigusliku asutuse IFP vastutuse rakendamise ning seega riigi ressursside kasutamise, mis tähendab, et riik tagab peamise osa tema rahastamisest ja annab avalik-õiguslikule asutusele kaudse piiramatu tagatise. |
| --- | --- |

(146)

Võttes arvesse, et konkurentsiõiguse kohaselt kuuluvad avalik-õiguslik asutus IFP ja selle tütarettevõtjad samasse majanduslikku kontserni, tuleks kontrollida, kas Prantsuse äriühinguõiguse kohaselt võib majandusliku sõltuvuse seos tütarettevõtjate ja emaettevõtja vahel eraõiguslike tütarettevõtjate makseviivituse korral automaatselt kaasa tuua avalik-õigusliku asutuse IFP vastutuse rakendamise ning seega riigi ressursside kasutamise, mis tähendab, et riik tagab peamise osa tema rahastamisest ja annab avalik-õiguslikule asutusele kaudse piiramatu tagatise.

| (147) | Käesoleva põhjaliku uurimise alusel on komisjonil võimalik järeldada, et Prantsuse tsiviil- ja äriõiguses ei rakendata põhimõtteliselt tütarettevõtjate makseviivituse korral kontrolliva aktsionäri vastutust, välja arvatud selleks, et tõendada kontrolliva aktsionäri eksimust tütarettevõtja juhtimises (i). Tsiviilkoodeksi reformimiseks hiljuti kavandatud ja seejärel kõrvale jäetud eelnõudes, mille eesmärk oli just laiendada teise isiku tegude eest vastutamise põhimõtet ühe kontserni emaettevõtja ja tütarettevõtjate suhetele, kinnitatakse vastupidi, et sellist põhimõtet Prantsuse õiguses praegu ei ole (ii). |
| --- | --- |

(147)

Käesoleva põhjaliku uurimise alusel on komisjonil võimalik järeldada, et Prantsuse tsiviil- ja äriõiguses ei rakendata põhimõtteliselt tütarettevõtjate makseviivituse korral kontrolliva aktsionäri vastutust, välja arvatud selleks, et tõendada kontrolliva aktsionäri eksimust tütarettevõtja juhtimises (i). Tsiviilkoodeksi reformimiseks hiljuti kavandatud ja seejärel kõrvale jäetud eelnõudes, mille eesmärk oli just laiendada teise isiku tegude eest vastutamise põhimõtet ühe kontserni emaettevõtja ja tütarettevõtjate suhetele, kinnitatakse vastupidi, et sellist põhimõtet Prantsuse õiguses praegu ei ole (ii).

i)   Aktsionär ei vastuta üldiselt oma tütarettevõtja eest

| (148) | Vastavalt õiguskirjandusele (124) ei ole kontserni korralduse puhul iseenesest kunagi tütarettevõtja vastutus subsidiaarne emaettevõtja vastutuse suhtes. Prantsuse õiguses kehtib individuaalse vastutuse põhimõte, mis on sõnastatud tsiviilkoodeksi artiklis 1382 (125). Üksnes emaettevõtja käitumisele omistatav õigusvastane tegu avaks juurdepääsu tema varale. |
| --- | --- |

(148)

Vastavalt õiguskirjandusele (124) ei ole kontserni korralduse puhul iseenesest kunagi tütarettevõtja vastutus subsidiaarne emaettevõtja vastutuse suhtes. Prantsuse õiguses kehtib individuaalse vastutuse põhimõte, mis on sõnastatud tsiviilkoodeksi artiklis 1382 (125). Üksnes emaettevõtja käitumisele omistatav õigusvastane tegu avaks juurdepääsu tema varale.

| (149) | Kuivõrd käesoleval juhul on kontserni IFP emaettevõtja avalik-õiguslik juriidiline isik (avalik-õiguslik asutus IFP), muudab see kõnealuse küsimuse veelgi keerulisemaks: eelnevalt tuleks tegelikult kindlaks teha pädev kohtuorgan (haldusorgan või kohus), kes on Prantsuse õigussüsteemis asjaomasel juhul pädev, et püüda välja selgitada sellise avalik-õigusliku juriidilise isiku võimalik vastutus, kes kontrollib eraõiguslikku juriidilist isikut, kelle suhtes on algatatud likvideerimismenetlus. |
| --- | --- |

(149)

Kuivõrd käesoleval juhul on kontserni IFP emaettevõtja avalik-õiguslik juriidiline isik (avalik-õiguslik asutus IFP), muudab see kõnealuse küsimuse veelgi keerulisemaks: eelnevalt tuleks tegelikult kindlaks teha pädev kohtuorgan (haldusorgan või kohus), kes on Prantsuse õigussüsteemis asjaomasel juhul pädev, et püüda välja selgitada sellise avalik-õigusliku juriidilise isiku võimalik vastutus, kes kontrollib eraõiguslikku juriidilist isikut, kelle suhtes on algatatud likvideerimismenetlus.

| (150) | Komisjon märgib, et kahju hüvitamise hagide osas vara puudumisel (126) on pädevuskonfliktide kohus olnud pikka aega seisukohal, et pädevaks asutuseks on kohus, kui avalik-õiguslik isik on juht de jure
   (127) ja haldusorgan, kui avalik-õiguslik asutus on juht de facto
   (128). Seetõttu tundub, et kõnealuses valdkonnas peaks pädevuse jaotumine haldusorgani ja kohtu vahel tuginema edaspidi osutatud teenuste laadile: avaliku halduse teenus või tööstuslik või äriline tegevus.






  a) | Avaliku halduse teenuse puhul tundub, et pädevuskonfliktide kohus (129) on pärast oma otsust kohtuasjas Département de la Dordogne (130) kõrvale lükanud varasema kohtupraktika, mis tugines de jure ja de facto juhtimisele: kõrgeima astme kohus on määranud halduskohtuniku pädevusse juhtumi, kui tegemist on avaliku halduse teenusega ja kui avalik-õiguslik isik on avalikku teenust osutava eraõigusliku isiku juht de jure või de facto. Olles tuletanud meelde kooskõlas kohtuotsusega Blanco (131), et „sellise vastutuse puhul, mida võib seostada riigiga või teiste avalikust-õiguslikele füüsiliste isikutega tulenevalt kahjust, mis on tekkinud seoses avaliku halduse teenuste osutamisega, kohaldatakse avalikust õigusest tulenevat korda” (esiletõst lisatud) ning et teistsugune on olukord üksnes siis, kui see on seadusega sõnaselgelt ette nähtud, otsustas pädevuskonfliktide kohus, et 25. jaanuari 1985. aasta seadusest (äriühingute saneerimise ja likvideerimise kohta, nüüd äriseadustiku artikkel L.624-3) ei tulene, „et seadusandja kavatses erandina avalik-õiguslike isikute vastutust reguleerivatest põhimõtetest panna kohtute pädevusse riigi või teiste avalik-õiguslike juriidiliste isikute tsiviilvastutuse rakendamise seoses avalike haldusteenuse osutamisega.” (Esiletõst lisatud). |
| --- | --- | --- |

(150)

Komisjon märgib, et kahju hüvitamise hagide osas vara puudumisel (126) on pädevuskonfliktide kohus olnud pikka aega seisukohal, et pädevaks asutuseks on kohus, kui avalik-õiguslik isik on juht de jure
   (127) ja haldusorgan, kui avalik-õiguslik asutus on juht de facto
   (128). Seetõttu tundub, et kõnealuses valdkonnas peaks pädevuse jaotumine haldusorgani ja kohtu vahel tuginema edaspidi osutatud teenuste laadile: avaliku halduse teenus või tööstuslik või äriline tegevus.

a)

Avaliku halduse teenuse puhul tundub, et pädevuskonfliktide kohus (129) on pärast oma otsust kohtuasjas Département de la Dordogne (130) kõrvale lükanud varasema kohtupraktika, mis tugines de jure ja de facto juhtimisele: kõrgeima astme kohus on määranud halduskohtuniku pädevusse juhtumi, kui tegemist on avaliku halduse teenusega ja kui avalik-õiguslik isik on avalikku teenust osutava eraõigusliku isiku juht de jure või de facto. Olles tuletanud meelde kooskõlas kohtuotsusega Blanco (131), et „sellise vastutuse puhul, mida võib seostada riigiga või teiste avalikust-õiguslikele füüsiliste isikutega tulenevalt kahjust, mis on tekkinud seoses avaliku halduse teenuste osutamisega, kohaldatakse avalikust õigusest tulenevat korda” (esiletõst lisatud) ning et teistsugune on olukord üksnes siis, kui see on seadusega sõnaselgelt ette nähtud, otsustas pädevuskonfliktide kohus, et 25. jaanuari 1985. aasta seadusest (äriühingute saneerimise ja likvideerimise kohta, nüüd äriseadustiku artikkel L.624-3) ei tulene, „et seadusandja kavatses erandina avalik-õiguslike isikute vastutust reguleerivatest põhimõtetest panna kohtute pädevusse riigi või teiste avalik-õiguslike juriidiliste isikute tsiviilvastutuse rakendamise seoses avalike haldusteenuse osutamisega.” (Esiletõst lisatud).

| b) | Kui aga tegemist on tööstus- või kaubandustegevusega, kuulub sellist eraõiguslikku asutust kontrolliva avalik-õigusliku juriidilise isiku, kelle suhtes on algatatud likvideerimismenetlus, tsiviilvastutuse kindlakstegemine selgelt kohtu pädevusse. Otsuses kohtuasjas Société d'Économie Mixte Olympique d'Alès en Cévennes (132) leidis pädevuskonfliktide kohus nimelt, et „kui riigi või teiste avalik-õiguslike juriidiliste isikute tsiviilvastutuse rakendamine seoses haldusteenuse osutamisega kuulub haldusorgani pädevusse, siis kuulub selline meede kohtu pädevusse juhul, kui riigi või avalik-õigusliku juriidilise isiku vastutust rakendatakse seoses tööstus- või kaubandustegevusega, ilma et eristataks, kas asjaomane kohalik omavalitsus tegutses juhina de facto või de jure.” (Esiletõst lisatud). Kõnealuses juhtumis sellisele järeldusele jõudmiseks välistas pädevuskonfliktide kohus juhatuse ja järelevalvenõukoguga aktsiaseltsi (SEM Olympique d'Alès en Cévennes) tegevuse avaliku haldusteenuse olemuse kahel kaalutlusel: ühest küljest selle eesmärgi (133) ja teisest küljest rahastamisviisi (134) tõttu. |
| --- | --- |

b)

Kui aga tegemist on tööstus- või kaubandustegevusega, kuulub sellist eraõiguslikku asutust kontrolliva avalik-õigusliku juriidilise isiku, kelle suhtes on algatatud likvideerimismenetlus, tsiviilvastutuse kindlakstegemine selgelt kohtu pädevusse. Otsuses kohtuasjas Société d'Économie Mixte Olympique d'Alès en Cévennes (132) leidis pädevuskonfliktide kohus nimelt, et „kui riigi või teiste avalik-õiguslike juriidiliste isikute tsiviilvastutuse rakendamine seoses haldusteenuse osutamisega kuulub haldusorgani pädevusse, siis kuulub selline meede kohtu pädevusse juhul, kui riigi või avalik-õigusliku juriidilise isiku vastutust rakendatakse seoses tööstus- või kaubandustegevusega, ilma et eristataks, kas asjaomane kohalik omavalitsus tegutses juhina de facto või de jure.” (Esiletõst lisatud). Kõnealuses juhtumis sellisele järeldusele jõudmiseks välistas pädevuskonfliktide kohus juhatuse ja järelevalvenõukoguga aktsiaseltsi (SEM Olympique d'Alès en Cévennes) tegevuse avaliku haldusteenuse olemuse kahel kaalutlusel: ühest küljest selle eesmärgi (133) ja teisest küljest rahastamisviisi (134) tõttu.

| (151) | Aktsiaseltside Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat puhul, kes on avalik-õigusliku asutuse IFP kontrollitavad eraõiguslikud tütarettevõtjad, tuleneb toimikus esitatud ja eelkõige põhjenduses 159 meeldetuletatud andmetest, et nende eesmärk on majanduslik (135), mitte halduslik. Lisaks pärinevad nende ettevõtjate ressursid peamiselt nende majandustegevusest saadavast tulust, mitte aga riiklikust rahastamisest. Märkida tuleks, et avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjad on äriühingutena loonud eraõiguslik juriidiline isik (136) (mitte avalik-õiguslik isik; avalik-õiguslik asutus IFP muudeti avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuseks alles 7. juulil 2006). Äriühingute Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat tegevuse tööstuslik ja kaubanduslik olemus näib samuti olevat selge ning likvideerimismenetluse korral kuuluks vastutusega seotud hagi avalik-õigusliku asutuse IFP vastu kahtlemata kohtu pädevusse. |
| --- | --- |

(151)

Aktsiaseltside Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat puhul, kes on avalik-õigusliku asutuse IFP kontrollitavad eraõiguslikud tütarettevõtjad, tuleneb toimikus esitatud ja eelkõige põhjenduses 159 meeldetuletatud andmetest, et nende eesmärk on majanduslik (135), mitte halduslik. Lisaks pärinevad nende ettevõtjate ressursid peamiselt nende majandustegevusest saadavast tulust, mitte aga riiklikust rahastamisest. Märkida tuleks, et avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjad on äriühingutena loonud eraõiguslik juriidiline isik (136) (mitte avalik-õiguslik isik; avalik-õiguslik asutus IFP muudeti avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuseks alles 7. juulil 2006). Äriühingute Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat tegevuse tööstuslik ja kaubanduslik olemus näib samuti olevat selge ning likvideerimismenetluse korral kuuluks vastutusega seotud hagi avalik-õigusliku asutuse IFP vastu kahtlemata kohtu pädevusse.

| (152) | Sellistel asjaoludel tuleks kontrollida kontrolliva aktsionäri vastutuse rakendamise tingimusi, võttes arvesse kassatsioonikohtu kohtupraktikat. Selleks et laiendada kindlaksmääratud isiku (tütarettevõtja) suhtes algatatud likvideerimismenetlust teisele juriidilise isikule (emaettevõtjale), on ette nähtud väga ranged tingimused. Makseviivituse olukorras tütarettevõtja puhul peavad tema rikkumiste ohvrid hüvitise saamiseks tõendama emaettevõtja õigusvastast käitumist, eelkõige seda, et emaettevõtja eitab oma tütarettevõtja juriidilist isikut (α) ja et kontrollitavat äriühingut juhitakse õigusvastaselt (β). |
| --- | --- |

(152)

Sellistel asjaoludel tuleks kontrollida kontrolliva aktsionäri vastutuse rakendamise tingimusi, võttes arvesse kassatsioonikohtu kohtupraktikat. Selleks et laiendada kindlaksmääratud isiku (tütarettevõtja) suhtes algatatud likvideerimismenetlust teisele juriidilise isikule (emaettevõtjale), on ette nähtud väga ranged tingimused. Makseviivituse olukorras tütarettevõtja puhul peavad tema rikkumiste ohvrid hüvitise saamiseks tõendama emaettevõtja õigusvastast käitumist, eelkõige seda, et emaettevõtja eitab oma tütarettevõtja juriidilist isikut (α) ja et kontrollitavat äriühingut juhitakse õigusvastaselt (β).

α)   Emaettevõtja eitab oma tütarettevõtja juriidilist isikut

| (153) | Kassatsioonikohtu kohtupraktikas on sedastatud võimalus laiendada emaettevõtja vastutust tütarettevõtjate rikkumistele kahel erakorralisel juhul (137): esiteks, juhul kui tütarettevõtjate vara seguneb emaettevõtja omaga („vara segunemise” juhtum) ja teiseks, juhul kui tütarettevõtjad on fiktiivsed juriidilised isikud („fiktiivse füüsilise isiku” juhtum). |
| --- | --- |

(153)

Kassatsioonikohtu kohtupraktikas on sedastatud võimalus laiendada emaettevõtja vastutust tütarettevõtjate rikkumistele kahel erakorralisel juhul (137): esiteks, juhul kui tütarettevõtjate vara seguneb emaettevõtja omaga („vara segunemise” juhtum) ja teiseks, juhul kui tütarettevõtjad on fiktiivsed juriidilised isikud („fiktiivse füüsilise isiku” juhtum).

| (154) | Vara segunemise (138) mõiste hõlmab üldjuhul olukorda, mille puhul on kahe eraldiseisva juriidilise üksuse raamatupidamine selline, et on võimatu kindlaks teha, kellele neist missugused varad või kohustused kuuluvad. Sellise vara segunemise tõendamiseks ei piisa kontserni äriühingute vaheliste suhete, isegi mitte lähedaste suhete olemasolust. Samuti ei ole ainuüksi aktsionäride ja juhtide isiku ega ka asukoha (139) põhjal võimalik välja selgitada vara segunemist. Enamikul juhtudel piisab kontsernisiseste suhete vormistamisest allkirjastatud lepingutega emaettevõtja ja selle tütarettevõtjate vahel, et vältida võimalikku vara segunemist (140). |
| --- | --- |

(154)

Vara segunemise (138) mõiste hõlmab üldjuhul olukorda, mille puhul on kahe eraldiseisva juriidilise üksuse raamatupidamine selline, et on võimatu kindlaks teha, kellele neist missugused varad või kohustused kuuluvad. Sellise vara segunemise tõendamiseks ei piisa kontserni äriühingute vaheliste suhete, isegi mitte lähedaste suhete olemasolust. Samuti ei ole ainuüksi aktsionäride ja juhtide isiku ega ka asukoha (139) põhjal võimalik välja selgitada vara segunemist. Enamikul juhtudel piisab kontsernisiseste suhete vormistamisest allkirjastatud lepingutega emaettevõtja ja selle tütarettevõtjate vahel, et vältida võimalikku vara segunemist (140).

| (155) | Kahes hiljutises kohtuasjas, Metaleurop (141) ja AOL Liberté (142), näib kassatsioonikohus olevat veelgi tugevdanud menetluse laiendamise tingimuste kontrolli seoses kontserni emaettevõtjaga. Kontserni äriühingute lõimumine, isegi kui see on väga motiveeritud, ei too ilmtingimata kaasa vara segunemist. Vastavalt õiguskirjandusele (143), „ei ole rahavoogude juhtimist ega vahetust käsitlevad kokkulepped kahe üksuse vahel, ei personalivahetus, emaettevõtja ettemaksed ega ka emaettevõtja võim tütarettevõtja juhtimise üle sellist laadi, mis põhjustaks raamatupidamise üldise korratuse, mis õigustaks vara taasühendamist.” Seetõttu näib olevat erakordselt raske rakendada emaettevõtja vastutust tütarettevõtja rikkumiste puhul nende vara segunemise (144) põhjendusel, sest kassatsioonikohtu nõutav põhjendus selle kinnitamiseks peab vastama väga rangetele nõuetele. |
| --- | --- |

(155)

Kahes hiljutises kohtuasjas, Metaleurop (141) ja AOL Liberté (142), näib kassatsioonikohus olevat veelgi tugevdanud menetluse laiendamise tingimuste kontrolli seoses kontserni emaettevõtjaga. Kontserni äriühingute lõimumine, isegi kui see on väga motiveeritud, ei too ilmtingimata kaasa vara segunemist. Vastavalt õiguskirjandusele (143), „ei ole rahavoogude juhtimist ega vahetust käsitlevad kokkulepped kahe üksuse vahel, ei personalivahetus, emaettevõtja ettemaksed ega ka emaettevõtja võim tütarettevõtja juhtimise üle sellist laadi, mis põhjustaks raamatupidamise üldise korratuse, mis õigustaks vara taasühendamist.” Seetõttu näib olevat erakordselt raske rakendada emaettevõtja vastutust tütarettevõtja rikkumiste puhul nende vara segunemise (144) põhjendusel, sest kassatsioonikohtu nõutav põhjendus selle kinnitamiseks peab vastama väga rangetele nõuetele.

| (156) | Käesoleval juhul tuleb märkida, et komisjon on juba väitnud, et „kuna avalik-õiguslik asutus IFP ja asjaomased tütarettevõtjad on juriidiliselt eraldiseisvad üksused, on neil ka eraldi raamatupidamine” (145). Lisaks ei ole avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate vahel sõlmitud lepingud, eelkõige tehnoloogia üleandmise ainuõiguslikud lepingud või personali kasutusse andmise lepingud (146) sellist laadi, mille puhul oleks tegemist raamatupidamise üldise korratusega, mis õigustaks vara taasühendamist kassatsioonikohtu kohtupraktika tähenduses, sest iga teenus on konkreetselt kirjendatud IFP kontserni iga üksuse vastavatesse bilanssidesse, nagu nähtub jaotistest 7.1.4 ja 7.3. |
| --- | --- |

(156)

Käesoleval juhul tuleb märkida, et komisjon on juba väitnud, et „kuna avalik-õiguslik asutus IFP ja asjaomased tütarettevõtjad on juriidiliselt eraldiseisvad üksused, on neil ka eraldi raamatupidamine” (145). Lisaks ei ole avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate vahel sõlmitud lepingud, eelkõige tehnoloogia üleandmise ainuõiguslikud lepingud või personali kasutusse andmise lepingud (146) sellist laadi, mille puhul oleks tegemist raamatupidamise üldise korratusega, mis õigustaks vara taasühendamist kassatsioonikohtu kohtupraktika tähenduses, sest iga teenus on konkreetselt kirjendatud IFP kontserni iga üksuse vastavatesse bilanssidesse, nagu nähtub jaotistest 7.1.4 ja 7.3.

| (157) | Juriidilise isiku fiktiivsuse osas tuleb iseloomustada tütarettevõtja (affectio societatis) lepingus selliste punktide puudumist viisil, mis tõendaks, et seda tegelikult ei eksisteeri. Kassatsioonikohtu (147) hinnangul on fiktiivse äriühinguga tegemist siis, kui juriidiline isik, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olemas üksnes näiliselt, tal ei ole kasusaajast – füüsilisest või juriidilisest isikust – eraldiseisvat tegevust (148). |
| --- | --- |

(157)

Juriidilise isiku fiktiivsuse osas tuleb iseloomustada tütarettevõtja (affectio societatis) lepingus selliste punktide puudumist viisil, mis tõendaks, et seda tegelikult ei eksisteeri. Kassatsioonikohtu (147) hinnangul on fiktiivse äriühinguga tegemist siis, kui juriidiline isik, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olemas üksnes näiliselt, tal ei ole kasusaajast – füüsilisest või juriidilisest isikust – eraldiseisvat tegevust (148).

| (158) | Avalikkusele kättesaadava teabe põhjal (149) märgib komisjon ka, et avalik-õiguslikul asutusel IFP ning äriühingutel Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat ei olnud samad kontaktandmed ega tegevuskohad.






  a) | Avalik-õiguslik asutus IFP on kantud Nanterre'i äriregistrisse (edaspidi „äriregister”) koodi all B 775 729 155 ning tema asukohaks on märgitud Rueil-Malmaison (150). Avalik-õiguslikul asutusel IFP on kaks tegevuskeskust, mis asuvad Prantsusmaal Solaize’is (151) ja Pau’s (152). |
| --- | --- | --- |

(158)

Avalikkusele kättesaadava teabe põhjal (149) märgib komisjon ka, et avalik-õiguslikul asutusel IFP ning äriühingutel Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat ei olnud samad kontaktandmed ega tegevuskohad.

a)

Avalik-õiguslik asutus IFP on kantud Nanterre'i äriregistrisse (edaspidi „äriregister”) koodi all B 775 729 155 ning tema asukohaks on märgitud Rueil-Malmaison (150). Avalik-õiguslikul asutusel IFP on kaks tegevuskeskust, mis asuvad Prantsusmaal Solaize’is (151) ja Pau’s (152).

| b) | Äriühing Axens on kantud Nanterre'i äriregistrisse koodi all B 599 815 073 ning ka tema asukohaks on märgitud Rueil-Malmaison, kuid emaettevõtjast eri aadressil (153). Tema ärikeskused asuvad samuti emaettevõtjatest eri kohtades, sageli Prantsusmaast väljaspool: Ameerika Ühendriikides Houstonis (Texas), Princetonis (New Jersey), Savannah’s (Géorgia) ja Calvert Citys (Kentucky), Kanadas Brockville’is (Ontario), Hiinas Pekingis, Jaapanis Tokyos, Indias New Delhis, Bahreinis ja Venemaal Moskvas. |
| --- | --- |

b)

Äriühing Axens on kantud Nanterre'i äriregistrisse koodi all B 599 815 073 ning ka tema asukohaks on märgitud Rueil-Malmaison, kuid emaettevõtjast eri aadressil (153). Tema ärikeskused asuvad samuti emaettevõtjatest eri kohtades, sageli Prantsusmaast väljaspool: Ameerika Ühendriikides Houstonis (Texas), Princetonis (New Jersey), Savannah’s (Géorgia) ja Calvert Citys (Kentucky), Kanadas Brockville’is (Ontario), Hiinas Pekingis, Jaapanis Tokyos, Indias New Delhis, Bahreinis ja Venemaal Moskvas.

| c) | Äriühing Beicip-Franlab on kantud Nanterre’i äriregistrisse koodi all B 679 804 047 ning tema asukohaks on samuti märgitud Rueil-Malmaison, kuid emaettevõtjast ja äriühingust Axens eri aadressil (154). Tal on tütarettevõtjad ja bürood mitmes riigis, nimelt Bahreinis, Abu Dhabis, Liibüas Tripolis, Malaisias Kuala Lumpuris, Ameerika Ühendriikides Texase osariigis Houstonis, Mehhikos Villahermosas, Brasiilias Rio de Janeiros ja Venemaal Moskvas. |
| --- | --- |

c)

Äriühing Beicip-Franlab on kantud Nanterre’i äriregistrisse koodi all B 679 804 047 ning tema asukohaks on samuti märgitud Rueil-Malmaison, kuid emaettevõtjast ja äriühingust Axens eri aadressil (154). Tal on tütarettevõtjad ja bürood mitmes riigis, nimelt Bahreinis, Abu Dhabis, Liibüas Tripolis, Malaisias Kuala Lumpuris, Ameerika Ühendriikides Texase osariigis Houstonis, Mehhikos Villahermosas, Brasiilias Rio de Janeiros ja Venemaal Moskvas.

| d) | Äriühing Prosernat on kantud Nanterre’i äriregistrisse koodi all B 315 251 330 ning tema asukohaks on märgitud Puteaux (155). Äriühing märgib (156), et on esindatud ligikaudu kahekümnes riigis, nimelt Lõuna-Ameerikas (Argentina, Brasiilia, Venezuela), Euroopas (Suurbritannia, Itaalia, Norra), Põhja-Aafrikas (Alžeeria, Egiptus), Pärsia lahe riikides (Saudi Araabia, Araabia Ühendemiraadid, Kuveit, Omaan, Katar) Iraanis, Venemaal ja Sõltumatute Riikide Ühenduses ning Kagu-Aasias. |
| --- | --- |

d)

Äriühing Prosernat on kantud Nanterre’i äriregistrisse koodi all B 315 251 330 ning tema asukohaks on märgitud Puteaux (155). Äriühing märgib (156), et on esindatud ligikaudu kahekümnes riigis, nimelt Lõuna-Ameerikas (Argentina, Brasiilia, Venezuela), Euroopas (Suurbritannia, Itaalia, Norra), Põhja-Aafrikas (Alžeeria, Egiptus), Pärsia lahe riikides (Saudi Araabia, Araabia Ühendemiraadid, Kuveit, Omaan, Katar) Iraanis, Venemaal ja Sõltumatute Riikide Ühenduses ning Kagu-Aasias.

| (159) | Pealegi tegeleb iga tütarettevõtja reaalse majandustegevusega, mistõttu ei saa neid liigitada fiktiivseteks äriühinguteks – seda enam, et kassatsioonikohus on tõendanud end olevat väga nõudlik juriidilise isiku „fiktiivseks liigitamisel” (157).






  a) | 2001. aastal loodud äriühing Axens tegeleb reaalse majandustegevusega katalüsaatorite ning rafineerimis- ja naftakeemiatööstuse tehnoloogiate turul, milleks ta on tööle võtnud 600 isikut ning tänu millele ta aasta käive on ligikaudu 300 miljonit eurot. |
| --- | --- | --- |

(159)

Pealegi tegeleb iga tütarettevõtja reaalse majandustegevusega, mistõttu ei saa neid liigitada fiktiivseteks äriühinguteks – seda enam, et kassatsioonikohus on tõendanud end olevat väga nõudlik juriidilise isiku „fiktiivseks liigitamisel” (157).

a)

2001. aastal loodud äriühing Axens tegeleb reaalse majandustegevusega katalüsaatorite ning rafineerimis- ja naftakeemiatööstuse tehnoloogiate turul, milleks ta on tööle võtnud 600 isikut ning tänu millele ta aasta käive on ligikaudu 300 miljonit eurot.

| b) | Äriühing Beicip-Franlab asutati 1967. aastal, ta tegeleb reaalse majandustegevusega toormeleiukohtade uurimise tarkvara väljaandmise ja levitamise ning uuringute ja nõustamise valdkonnas. See tegevus hõlmab üle 100 töötaja ning sellega kaasneb ligikaudu 40 miljoni euro suurune aastakasum. |
| --- | --- |

b)

Äriühing Beicip-Franlab asutati 1967. aastal, ta tegeleb reaalse majandustegevusega toormeleiukohtade uurimise tarkvara väljaandmise ja levitamise ning uuringute ja nõustamise valdkonnas. See tegevus hõlmab üle 100 töötaja ning sellega kaasneb ligikaudu 40 miljoni euro suurune aastakasum.

| c) | 2001. aastal omandatud äriühing Prosernat tegutseb gaasitootmise ja väävlitustamise seadmete uurimise, teenuste osutamise ja tootmise valdkonnas. Selleks tegevuseks pakub ettevõtja tööd ligikaudu 70 isikule ning tema käive on ligikaudu 50 miljonit eurot. |
| --- | --- |

c)

2001. aastal omandatud äriühing Prosernat tegutseb gaasitootmise ja väävlitustamise seadmete uurimise, teenuste osutamise ja tootmise valdkonnas. Selleks tegevuseks pakub ettevõtja tööd ligikaudu 70 isikule ning tema käive on ligikaudu 50 miljonit eurot.

| (160) | Eelnevast järeldub, et kui välja arvata juhtimisviga, mida käsitletakse põhjendustes 161–164, ei ole kõnealusel juhul selgelt tegemist nende väga väheste juhtumitega – tütarettevõtja juriidilise isiku fiktiivsus või tütarettevõtja ja emaettevõtja vara segunemine –, mis on kohtupraktikaga ette nähtud emaettevõtja vastutuse rakendamiseks seoses tema tütarettevõtjatega. Seetõttu on komisjon arvamusel, et avalik-õigusliku asutuse IFP vastutuse automaatse rakendamise tingimused tema tütarettevõtjate Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat likvideerimise korral ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(160)

Eelnevast järeldub, et kui välja arvata juhtimisviga, mida käsitletakse põhjendustes 161–164, ei ole kõnealusel juhul selgelt tegemist nende väga väheste juhtumitega – tütarettevõtja juriidilise isiku fiktiivsus või tütarettevõtja ja emaettevõtja vara segunemine –, mis on kohtupraktikaga ette nähtud emaettevõtja vastutuse rakendamiseks seoses tema tütarettevõtjatega. Seetõttu on komisjon arvamusel, et avalik-õigusliku asutuse IFP vastutuse automaatse rakendamise tingimused tema tütarettevõtjate Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat likvideerimise korral ei ole täidetud.

β)   Emaettevõtja vastutus tütarettevõtja juhtimisel tehtud eksimuse korral

| (161) | Tütarettevõtja kontrollimisel tehtud eksimus võib tavapäraselt kaasa tuua emaettevõtja vastutuse rakendamise (158). Juhul kui viimane on teinud vigu oma tütarettevõtjate juhtimise kontrollimisel, mis kuulub tema ülesannete hulka, „võib kohtupraktikast lähtuvalt rakendada eelkõige äriühingute kontserni puhul emaettevõtja vastutust” (159). Õiguskirjanduse kohaselt võib emaettevõtja, kes tegutses raskustes tütarettevõtja juhina de jure või de facto, juhtimisviga tütarettevõtja likvideerimise korral kaasa tuua emaettevõtja vastutuse rakendamise (160). Emaettevõtjat võidakse tegelikult pidada vastutavaks tütarettevõtja osanikuna (161), juhul kui juhtimisvead, mis põhjustavad kontrollitavale äriühingule raskusi, on võimalik temale omistada. (162) |
| --- | --- |

(161)

Tütarettevõtja kontrollimisel tehtud eksimus võib tavapäraselt kaasa tuua emaettevõtja vastutuse rakendamise (158). Juhul kui viimane on teinud vigu oma tütarettevõtjate juhtimise kontrollimisel, mis kuulub tema ülesannete hulka, „võib kohtupraktikast lähtuvalt rakendada eelkõige äriühingute kontserni puhul emaettevõtja vastutust” (159). Õiguskirjanduse kohaselt võib emaettevõtja, kes tegutses raskustes tütarettevõtja juhina de jure või de facto, juhtimisviga tütarettevõtja likvideerimise korral kaasa tuua emaettevõtja vastutuse rakendamise (160). Emaettevõtjat võidakse tegelikult pidada vastutavaks tütarettevõtja osanikuna (161), juhul kui juhtimisvead, mis põhjustavad kontrollitavale äriühingule raskusi, on võimalik temale omistada. (162)

| (162) | Tavaõiguse kohaselt on juhtidel niisiis vastutus oma äriühingute, aktsionäride või võlausaldajate ees (163). Kontserni olemasolu korral püüavad maksejõuetu tütarettevõtja võlausaldajad tõendada, et emaettevõtja on tütarettevõtja juht de jure või de facto
   (164). Seega on vastutus eksimuse korral, mille emaettevõtja on teinud seoses tütarettevõtjaga, eelkõige sätestatud ühismenetlusi (165) käsitlevas õiguses, täpsemalt vara puudumisega (166) seotud vastutuse puhul võetavate meetmete raames, tingimusel et kõnealune äriühing tegutses oma tütarettevõtja juhina (167). Emaettevõtja süülise vastutuse rakendamiseks tuleb sellist eksimust siiski tõendada, eriti põhjuslikku seost eksimuse ja tütarettevõtja käitumise tagajärjel kannatatud kahju vahel (168). |
| --- | --- |

(162)

Tavaõiguse kohaselt on juhtidel niisiis vastutus oma äriühingute, aktsionäride või võlausaldajate ees (163). Kontserni olemasolu korral püüavad maksejõuetu tütarettevõtja võlausaldajad tõendada, et emaettevõtja on tütarettevõtja juht de jure või de facto
   (164). Seega on vastutus eksimuse korral, mille emaettevõtja on teinud seoses tütarettevõtjaga, eelkõige sätestatud ühismenetlusi (165) käsitlevas õiguses, täpsemalt vara puudumisega (166) seotud vastutuse puhul võetavate meetmete raames, tingimusel et kõnealune äriühing tegutses oma tütarettevõtja juhina (167). Emaettevõtja süülise vastutuse rakendamiseks tuleb sellist eksimust siiski tõendada, eriti põhjuslikku seost eksimuse ja tütarettevõtja käitumise tagajärjel kannatatud kahju vahel (168).

| (163) | Igal juhul järeldub eelnevast, et sellised kolmanda isiku nõuded ei kujuta endast mingil juhul tagatise realiseerimise hagi, sest need põhinevad alati emaettevõtja süülisel vastutusel. Samuti ei saa selliste hagidega kindlaks määrata üldpõhimõtet, et emaettevõtja vastutab tema tütarettevõtjate tegevuse eest, sest see rikuks põhimõtet, mis piirab aktsionäri vastutuse aktsiaseltsidele tehtud esialgse panusega, välja arvatud juhud, kui need aktsiaseltsid on fiktiivsed üksused või kui nende ja emaettevõtja vara on segunenud, mis on praeguse juhtumi puhul välistatud. |
| --- | --- |

(163)

Igal juhul järeldub eelnevast, et sellised kolmanda isiku nõuded ei kujuta endast mingil juhul tagatise realiseerimise hagi, sest need põhinevad alati emaettevõtja süülisel vastutusel. Samuti ei saa selliste hagidega kindlaks määrata üldpõhimõtet, et emaettevõtja vastutab tema tütarettevõtjate tegevuse eest, sest see rikuks põhimõtet, mis piirab aktsionäri vastutuse aktsiaseltsidele tehtud esialgse panusega, välja arvatud juhud, kui need aktsiaseltsid on fiktiivsed üksused või kui nende ja emaettevõtja vara on segunenud, mis on praeguse juhtumi puhul välistatud.

| (164) | Kassatsioonikohtu kohtupraktikast tuleneb, et vastutuse põhimõtte kasutamine emaettevõtja eksimuse korral tütarettevõtja juhtimises ei näi mingil määral olevat samaväärne tagatissüsteemiga. |
| --- | --- |

(164)

Kassatsioonikohtu kohtupraktikast tuleneb, et vastutuse põhimõtte kasutamine emaettevõtja eksimuse korral tütarettevõtja juhtimises ei näi mingil määral olevat samaväärne tagatissüsteemiga.

ii)   Hiljutised teise isiku tegude eest vastutamise reformi projektid

| (165) | Hiljutise parlamendi teabearuande järelduste (169) põhjal tundub seega, et kehtivas õiguses „kerkib kohtupraktikast tulenevate lahenduste puhul esile takistus, mida kujutab endast juriidiline isik seoses vastutuse omistamisega” (170). (Esiletõst lisatud). |
| --- | --- |

(165)

Hiljutise parlamendi teabearuande järelduste (169) põhjal tundub seega, et kehtivas õiguses „kerkib kohtupraktikast tulenevate lahenduste puhul esile takistus, mida kujutab endast juriidiline isik seoses vastutuse omistamisega” (170). (Esiletõst lisatud).

| (166) | See takistus näib ümber lükkavat Prantsusmaal hiljuti tekkinud arutelu tsiviilkoodeksi sellise reformi asjakohasuse osas, mis laiendaks teiste isikute tegude eest vastutamise (171) olukordadele, mille puhul on tegemist majandusliku sõltuvusega (nimelt sellistele suhetele, mis on kontserni tütarettevõtjatel seoses oma emaettevõtjaga). Teatavad eespool viidatud parlamendi aruandes märgitud tarbijaorganisatsioonid (172) näivad eriti kurtvat selle üle, et äriühingu jagamine tütarettevõtjateks võimaldab edasise kohtuvaidluse korral teatavatel üksustel seista vastu kontserni äriühingute õiguslikule eristamisele, kui küsimuse all on tütarettevõtja vastutus, isegi kui kaubanduspakkumistes tõstetakse esile täielikult integreeritud äriühingute kontserni, kes pakuvad teenustepaketti. |
| --- | --- |

(166)

See takistus näib ümber lükkavat Prantsusmaal hiljuti tekkinud arutelu tsiviilkoodeksi sellise reformi asjakohasuse osas, mis laiendaks teiste isikute tegude eest vastutamise (171) olukordadele, mille puhul on tegemist majandusliku sõltuvusega (nimelt sellistele suhetele, mis on kontserni tütarettevõtjatel seoses oma emaettevõtjaga). Teatavad eespool viidatud parlamendi aruandes märgitud tarbijaorganisatsioonid (172) näivad eriti kurtvat selle üle, et äriühingu jagamine tütarettevõtjateks võimaldab edasise kohtuvaidluse korral teatavatel üksustel seista vastu kontserni äriühingute õiguslikule eristamisele, kui küsimuse all on tütarettevõtja vastutus, isegi kui kaubanduspakkumistes tõstetakse esile täielikult integreeritud äriühingute kontserni, kes pakuvad teenustepaketti.

| (167) | Catala (173) esialgse projekti artiklis 1355 on hiljuti tehtud ettepanek kehtestada teiste isikute tegude eest vastutamisele uus alus, mis tõstataks taas küsimuse tütarettevõtjate õigusliku autonoomia põhimõtte kohta:
  „Artikkel 1355

  Oleme automaatselt vastutavad nende isikute tekitatud kahju eest, kelle eluviisi reguleerime või korraldame, jälgime või kontrollime enda huvides. [...]” |
| --- | --- |

(167)

Catala (173) esialgse projekti artiklis 1355 on hiljuti tehtud ettepanek kehtestada teiste isikute tegude eest vastutamisele uus alus, mis tõstataks taas küsimuse tütarettevõtjate õigusliku autonoomia põhimõtte kohta:

„Artikkel 1355

Oleme automaatselt vastutavad nende isikute tekitatud kahju eest, kelle eluviisi reguleerime või korraldame, jälgime või kontrollime enda huvides. [...]”

| (168) | Kõnealuse esialgse projekti koostajate esitatud märkused selgitavad kõnealuse õigusaktiga kavandatavaid uuendusi teiste isikute tegude eest lepinguvälise vastutamise valdkonnas. Selle vastuvõtmine lisaks vastutuse rakendamise võimalikuks aluseks „teiste tegevuse kontrollimise ja korraldamise isiklikes huvides
   (174)”, mis muudaks põhjalikult praegu kehtivat õigust, seda enam, et need vastutused oleksid edaspidi ranged: nende puhul „ei peaks tõendama vastutava isiku eksimust, vaid tegu, mis võis kaasa tuua tegija isikliku otsese vastutuse, kui ta ei tegutsenud teise kontrolli all” (175). |
| --- | --- |

(168)

Kõnealuse esialgse projekti koostajate esitatud märkused selgitavad kõnealuse õigusaktiga kavandatavaid uuendusi teiste isikute tegude eest lepinguvälise vastutamise valdkonnas. Selle vastuvõtmine lisaks vastutuse rakendamise võimalikuks aluseks „teiste tegevuse kontrollimise ja korraldamise isiklikes huvides
   (174)”, mis muudaks põhjalikult praegu kehtivat õigust, seda enam, et need vastutused oleksid edaspidi ranged: nende puhul „ei peaks tõendama vastutava isiku eksimust, vaid tegu, mis võis kaasa tuua tegija isikliku otsese vastutuse, kui ta ei tegutsenud teise kontrolli all” (175).

| (169) | Esialgse projekti artikli 1360 teises lõigus lükatakse see põhimõte tagasi äriühingute kontserni emaettevõtja vastutuse puhul seoses selle tütarettevõtjatega:
  „Artikkel 1360
  [...] Samuti on vastutav see, kes kontrollib elukutse esindaja majandustegevust või vara sõltuvusolukorras, kuigi ta tegutseb enda nimel, kui ohver tõendab, et kahjustav tegu on seotud kontrolliga. Eelkõige kehtib see nende emaettevõtjate suhtes, kes vastutavad tütarettevõtjate põhjustatud kahju eest, või selliste kontsessiooni andjate suhtes, kes vastutavad nende kontsessionääride tekitatud kahju eest.” (Esiletõst lisatud). |
| --- | --- |

(169)

Esialgse projekti artikli 1360 teises lõigus lükatakse see põhimõte tagasi äriühingute kontserni emaettevõtja vastutuse puhul seoses selle tütarettevõtjatega:

„Artikkel 1360

[...] Samuti on vastutav see, kes kontrollib elukutse esindaja majandustegevust või vara sõltuvusolukorras, kuigi ta tegutseb enda nimel, kui ohver tõendab, et kahjustav tegu on seotud kontrolliga. Eelkõige kehtib see nende emaettevõtjate suhtes, kes vastutavad tütarettevõtjate põhjustatud kahju eest, või selliste kontsessiooni andjate suhtes, kes vastutavad nende kontsessionääride tekitatud kahju eest.” (Esiletõst lisatud).

| (170) | Eelnevast järeldub, et sellele vastupidiselt eeldab praegu kehtivas Prantsuse õiguses emaettevõtja vastutuse rakendamine tütarettevõtja teo eest selgesti seda (nagu väidetud eespool), et tuleb esitada tõend emaettevõtja vea kohta tütarettevõtja olukorras. |
| --- | --- |

(170)

Eelnevast järeldub, et sellele vastupidiselt eeldab praegu kehtivas Prantsuse õiguses emaettevõtja vastutuse rakendamine tütarettevõtja teo eest selgesti seda (nagu väidetud eespool), et tuleb esitada tõend emaettevõtja vea kohta tütarettevõtja olukorras.

| (171) | Prantsuse õiguse prognoositava arengu kohta märgib komisjon asjaolu, et kavandatav reform tundub olevat praegu kõrvale jäetud. Eespool viidatud parlamendi aruandega seoses väitis seaduste komisjoni töörühm, et on vastu igasugusele „majandusliku sõltuvuse olukorrast tingitud mittesüülise vastutuse olemasolu sätestamisele” (soovitus 19). Selles suunas kulgev reform ei näi olevat päevakorras: seda ei ole lisatud tsiviilvastutuse reformi käsitleva seaduse nr 657 (176) ettepanekusse, mida tutvustati korralisel istungjärgul 2009–2010 (registreeritud Prantsuse senati kabinetis 9. juulil 2010). |
| --- | --- |

(171)

Prantsuse õiguse prognoositava arengu kohta märgib komisjon asjaolu, et kavandatav reform tundub olevat praegu kõrvale jäetud. Eespool viidatud parlamendi aruandega seoses väitis seaduste komisjoni töörühm, et on vastu igasugusele „majandusliku sõltuvuse olukorrast tingitud mittesüülise vastutuse olemasolu sätestamisele” (soovitus 19). Selles suunas kulgev reform ei näi olevat päevakorras: seda ei ole lisatud tsiviilvastutuse reformi käsitleva seaduse nr 657 (176) ettepanekusse, mida tutvustati korralisel istungjärgul 2009–2010 (registreeritud Prantsuse senati kabinetis 9. juulil 2010).

| (172) | Kokkuvõtteks tuleks märkida, et vastupidiselt avalik-õiguslike asutuste makseviivituse korral esinevale riigi vastutusele, millel on (eelkõige) selle automaatsuse tõttu tagatismehhanismile iseloomulikud jooned, ei rakendata praegu kehtiva Prantsuse õiguse kohaselt emaettevõtjate vastutust kaudselt ega automaatselt selliste eraõiguslike tütarettevõtjate rikkumiste korral, kelle suhtes on algatatud likvideerimismenetlus. |
| --- | --- |

(172)

Kokkuvõtteks tuleks märkida, et vastupidiselt avalik-õiguslike asutuste makseviivituse korral esinevale riigi vastutusele, millel on (eelkõige) selle automaatsuse tõttu tagatismehhanismile iseloomulikud jooned, ei rakendata praegu kehtiva Prantsuse õiguse kohaselt emaettevõtjate vastutust kaudselt ega automaatselt selliste eraõiguslike tütarettevõtjate rikkumiste korral, kelle suhtes on algatatud likvideerimismenetlus.

B.   Avalik-õigusliku ettevõtja IFP tütarettevõtjate võlausaldajatel ei ole ühtegi tagatist tütarettevõtjate olemasolu ja/või kohustuste säilitamise osas.

| (173) | Eelneva põhjal saab komisjon järeldada, et likvideerimismenetluse lõppedes kaovad avalik-õigusliku asutuse IFP aktsiaseltsidest tütarettevõtjatega koos nende õigused ja kohustused. Sellistel asjaoludel on nende kontrollival aktsionäril, avalik-õiguslikul asutusel IFP kindlasti võimalus teha eelnevalt kapitalisüst, (177) et hoida ära tütarettevõtjate kadumine ja likvideerimine. Selline kapitalisüst võib siis tagada kolmandate isikute võlanõuete säilimise tütarettevõtjate ees. |
| --- | --- |

(173)

Eelneva põhjal saab komisjon järeldada, et likvideerimismenetluse lõppedes kaovad avalik-õigusliku asutuse IFP aktsiaseltsidest tütarettevõtjatega koos nende õigused ja kohustused. Sellistel asjaoludel on nende kontrollival aktsionäril, avalik-õiguslikul asutusel IFP kindlasti võimalus teha eelnevalt kapitalisüst, (177) et hoida ära tütarettevõtjate kadumine ja likvideerimine. Selline kapitalisüst võib siis tagada kolmandate isikute võlanõuete säilimise tütarettevõtjate ees.

| (174) | Igal juhul on tegemist avalik-õigusliku asutuse strateegilise valiku, mitte aga tema suhtes automaatselt kehtiva õigusliku kohustusega. Lisaks kuulub selline valik rangelt riigiabiõiguse valdkonda: kui selline kapitali sisenemine ei ole õigustatud turumajandusliku erainvestori käitumisega, peavad Prantsusmaa ametiasutused sellest teavitama Euroopa Komisjoni, kes peab seda eelnevalt kontrollima (ja sellele nõusoleku andma). |
| --- | --- |

(174)

Igal juhul on tegemist avalik-õigusliku asutuse strateegilise valiku, mitte aga tema suhtes automaatselt kehtiva õigusliku kohustusega. Lisaks kuulub selline valik rangelt riigiabiõiguse valdkonda: kui selline kapitali sisenemine ei ole õigustatud turumajandusliku erainvestori käitumisega, peavad Prantsusmaa ametiasutused sellest teavitama Euroopa Komisjoni, kes peab seda eelnevalt kontrollima (ja sellele nõusoleku andma).

| (175) | Komisjonil on võimalik ka järeldada, et likvideerimismenetluse korral puudub avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjate võlausaldajatel kindlus, et nende võlanõuded rahuldatakse. |
| --- | --- |

(175)

Komisjonil on võimalik ka järeldada, et likvideerimismenetluse korral puudub avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjate võlausaldajatel kindlus, et nende võlanõuded rahuldatakse.

C.   Järeldus: avalik-õigusliku asutuse IFP eraõiguslikel tütarettevõtjatel ei ole riigitagatist

| (176) | Eelneva põhjal võib komisjon järeldada, et vastupidi avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajatele ei ole kontserni IFP eraõiguslike tütarettevõtjate võlausaldajatel tagatist ei üksikute võlanõuete tagasimaksmiseks ega likvideerimise korral oma aktsiaseltside säilimiseks. Sellest tulenevalt ei ole eraõiguslikel tütarettevõtjatel piiramatut riigitagatist, mis on avalik-õiguslikul asutusel IFP tema staatusest lähtuvalt. Komisjon tugineb oma analüüsis asjaolule, et avalik-õigusliku asutuse IFP eraõiguslike tütarettevõtjate






  — | võlausaldajate puhul kohaldatakse tavaõigusega ettenähtud äriühingute saneerimis- ja likvideerimismenetlusi; |
| --- | --- | --- |

(176)

Eelneva põhjal võib komisjon järeldada, et vastupidi avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajatele ei ole kontserni IFP eraõiguslike tütarettevõtjate võlausaldajatel tagatist ei üksikute võlanõuete tagasimaksmiseks ega likvideerimise korral oma aktsiaseltside säilimiseks. Sellest tulenevalt ei ole eraõiguslikel tütarettevõtjatel piiramatut riigitagatist, mis on avalik-õiguslikul asutusel IFP tema staatusest lähtuvalt. Komisjon tugineb oma analüüsis asjaolule, et avalik-õigusliku asutuse IFP eraõiguslike tütarettevõtjate

—

võlausaldajate puhul kohaldatakse tavaõigusega ettenähtud äriühingute saneerimis- ja likvideerimismenetlusi;

| — | võlausaldajad ei või praegu kehtiva Prantsuse õiguse kohaselt automaatselt rakendada tütarettevõtjaid kontrolliva aktsionäri, avalik-õigusliku asutuse IFP (ja sellest lähtuvalt Prantsuse riigi) vastutust selle tütarettevõtjate rikkumiste korral. Nad peavad esitama eelneva tõendi, et avalik-õiguslik asutus on teinud vea, mis välistab selle, et vastutust rakendataks automaatselt ning et seda saaks samastada tagatismehhanismiga. |
| --- | --- |

—

võlausaldajad ei või praegu kehtiva Prantsuse õiguse kohaselt automaatselt rakendada tütarettevõtjaid kontrolliva aktsionäri, avalik-õigusliku asutuse IFP (ja sellest lähtuvalt Prantsuse riigi) vastutust selle tütarettevõtjate rikkumiste korral. Nad peavad esitama eelneva tõendi, et avalik-õiguslik asutus on teinud vea, mis välistab selle, et vastutust rakendataks automaatselt ning et seda saaks samastada tagatismehhanismiga.

| (177) | Komisjon rõhutab, et ta on muudel juhtudel juba võtnud vastu sarnased järeldused, milles ta leidis, et 100 %-liselt avalik-õiguslikule asutusele kuuluval aktsiaseltsil ei olnud piiramatut riigitagatist, mis oli tema aktsionäril. Otseselt riigile kuuluvate äriühingute puhul leidis komisjon 2003. aastal juhtumis EDF (178), et avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse muutmine tavaõiguse kohaseks aktsiaseltsiks ning seega tema allutamine üldkehtivale pankrotiseadusele kaotas piiramatu riigitagatise, mis ettevõtjal senini on olnud. Seda põhimõtet on hiljuti kinnitatud, kui äriühing La Poste muudeti 100 %-liselt riigile kuuluvaks aktsiaseltsiks (179). Komisjon on avalik-õiguslikele asutustele kuuluvate aktsiaseltside puhul eelnevalt viidatud otsuses La Banque Postale’i (postipanga) loomise kohta tunnistanud, et sellise aktsiaseltsist tütarettevõtja õiguslik seisund, kes kuulub täielikult avalik-õiguslikule asutusele (kõnealusel juhul äriühingule La Poste, kellel oli tol ajal avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutusega samaväärne avalik-õiguslik staatus) võimaldab iseenesest välistada piiramatu riigitagatise olemasolu tema tasandil (180). |
| --- | --- |

(177)

Komisjon rõhutab, et ta on muudel juhtudel juba võtnud vastu sarnased järeldused, milles ta leidis, et 100 %-liselt avalik-õiguslikule asutusele kuuluval aktsiaseltsil ei olnud piiramatut riigitagatist, mis oli tema aktsionäril. Otseselt riigile kuuluvate äriühingute puhul leidis komisjon 2003. aastal juhtumis EDF (178), et avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse muutmine tavaõiguse kohaseks aktsiaseltsiks ning seega tema allutamine üldkehtivale pankrotiseadusele kaotas piiramatu riigitagatise, mis ettevõtjal senini on olnud. Seda põhimõtet on hiljuti kinnitatud, kui äriühing La Poste muudeti 100 %-liselt riigile kuuluvaks aktsiaseltsiks (179). Komisjon on avalik-õiguslikele asutustele kuuluvate aktsiaseltside puhul eelnevalt viidatud otsuses La Banque Postale’i (postipanga) loomise kohta tunnistanud, et sellise aktsiaseltsist tütarettevõtja õiguslik seisund, kes kuulub täielikult avalik-õiguslikule asutusele (kõnealusel juhul äriühingule La Poste, kellel oli tol ajal avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutusega samaväärne avalik-õiguslik staatus) võimaldab iseenesest välistada piiramatu riigitagatise olemasolu tema tasandil (180).

7.1.2   AVALIK-ÕIGUSLIKU ASUTUSE IFP PIIRAMATU TAGATISEGA HÕLMATUD TEGEVUSE MAJANDUSLIK ISELOOM

| (178) | Nagu komisjon on avalik-õiguslikku asutust IFP käsitlevates varasemates otsustes juba märkinud, (181) on avalik-õiguslikul asutusel IFP põhikirja kohaselt kolm ülesannet:






  — | nafta ja gaasi otsimise ning rafineerimistehnoloogia ja naftakeemia valdkonnaga seotud teadus- ja arendustegevus, |
| --- | --- | --- |

(178)

Nagu komisjon on avalik-õiguslikku asutust IFP käsitlevates varasemates otsustes juba märkinud, (181) on avalik-õiguslikul asutusel IFP põhikirja kohaselt kolm ülesannet:

—

nafta ja gaasi otsimise ning rafineerimistehnoloogia ja naftakeemia valdkonnaga seotud teadus- ja arendustegevus,

| — | inseneride ja tehnilise personali koolitamine, |
| --- | --- |

—

inseneride ja tehnilise personali koolitamine,

| — | asjaomaste valdkondadega seotud teavitamine ja dokumenteerimine. |
| --- | --- |

—

asjaomaste valdkondadega seotud teavitamine ja dokumenteerimine.

| (179) | Nagu tuletatud meelde põhjenduses 31, leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et avalik-õiguslik asutus IFP on teadusasutus, millel on kolm eesmärki (teadustegevus, koolitus ja dokumenteerimine). |
| --- | --- |

(179)

Nagu tuletatud meelde põhjenduses 31, leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et avalik-õiguslik asutus IFP on teadusasutus, millel on kolm eesmärki (teadustegevus, koolitus ja dokumenteerimine).

| (180) | Komisjon leiab ka, et avalik-õiguslikku asutust IFP võib talle antud ülesannete põhjal liigitada teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku (182) punkti 2.2 alapunkti d tähenduses: selle peamine eesmärk on teostada alusuuringuid (183), rakendusuuringuid (184) või arendustegevust (185) ja levitada nende tulemusi õpetamise, publikatsioonide või tehnosiirde kaudu. |
| --- | --- |

(180)

Komisjon leiab ka, et avalik-õiguslikku asutust IFP võib talle antud ülesannete põhjal liigitada teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku (182) punkti 2.2 alapunkti d tähenduses: selle peamine eesmärk on teostada alusuuringuid (183), rakendusuuringuid (184) või arendustegevust (185) ja levitada nende tulemusi õpetamise, publikatsioonide või tehnosiirde kaudu.

| (181) | Vastavalt Euroopa Kohtu kohtupraktikale (186) võib teadusasutuse tegevuse riiklik rahastamine (sealhulgas piiramatu riigitagatise andmine) (187), sõltumata selle õiguslikust vormist või rahastamisviisist, kaasa tuua riigiabi andmise, sest asjaomane asutus tegeleb majandustegevusega, st tegevusega, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises teataval turul (188). |
| --- | --- |

(181)

Vastavalt Euroopa Kohtu kohtupraktikale (186) võib teadusasutuse tegevuse riiklik rahastamine (sealhulgas piiramatu riigitagatise andmine) (187), sõltumata selle õiguslikust vormist või rahastamisviisist, kaasa tuua riigiabi andmise, sest asjaomane asutus tegeleb majandustegevusega, st tegevusega, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises teataval turul (188).

| (182) | Komisjon on oma otsustuspraktikas (189) teadusasutuste majandustegevuse (või mittemajandusliku tegevuse) kohta täpsustanud, mida ta peab ühe või teise kategooria alla kuuluvaks. |
| --- | --- |

(182)

Komisjon on oma otsustuspraktikas (189) teadusasutuste majandustegevuse (või mittemajandusliku tegevuse) kohta täpsustanud, mida ta peab ühe või teise kategooria alla kuuluvaks.

| (183) | Komisjon arvab, et teadusasutuste peamine tegevus on põhimõtteliselt majandushuvi mittepakkuv, eelkõige:






  — | koolitus töötajate oskuste suurendamiseks ja parandamiseks; |
| --- | --- | --- |

(183)

Komisjon arvab, et teadusasutuste peamine tegevus on põhimõtteliselt majandushuvi mittepakkuv, eelkõige:

—

koolitus töötajate oskuste suurendamiseks ja parandamiseks;

| — | sõltumatu teadus- ja arendustegevus teadmiste laiendamiseks ja parema mõistmise eesmärgil, sealhulgas koostöö teadus- ja arendustegevuses; |
| --- | --- |

—

sõltumatu teadus- ja arendustegevus teadmiste laiendamiseks ja parema mõistmise eesmärgil, sealhulgas koostöö teadus- ja arendustegevuses;

| — | teadustegevuse tulemuste levitamine. |
| --- | --- |

—

teadustegevuse tulemuste levitamine.

| (184) | Lisaks sellele on komisjon arvamusel, et tehnosiirdega seotud tegevus (litsentsid, järelteadmiste loomine või teadusasutuse loodud teadmiste muu kasutamisviis) on majandushuvi mittepakkuvad juhul, kui kõnealune tegevus toimub asutuse sees (190) ja kogu sissetulek sellest investeeritakse uuesti teadusasutuse esmasesse tegevusesse. |
| --- | --- |

(184)

Lisaks sellele on komisjon arvamusel, et tehnosiirdega seotud tegevus (litsentsid, järelteadmiste loomine või teadusasutuse loodud teadmiste muu kasutamisviis) on majandushuvi mittepakkuvad juhul, kui kõnealune tegevus toimub asutuse sees (190) ja kogu sissetulek sellest investeeritakse uuesti teadusasutuse esmasesse tegevusesse.

| (185) | Komisjoni arvates kuulub aga majandustegevuse mõiste alla teadustegevus, mida teostatakse lepingu alusel majandusharuga, teadustegevuse infrastruktuuri väljarentimine ja nõuandetegevus (191). |
| --- | --- |

(185)

Komisjoni arvates kuulub aga majandustegevuse mõiste alla teadustegevus, mida teostatakse lepingu alusel majandusharuga, teadustegevuse infrastruktuuri väljarentimine ja nõuandetegevus (191).

| (186) | Kõnealusel juhul hõlmab avalik-õiguslikule asutusele IFP tulenevalt tema tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest antud piiramatu tagatis üheaegselt nii majandushuvi mittepakkuvat tegevust (mille puhul ei teki iseenesest riigiabiõiguse seisukohast probleemi) kui ka kahte liiki majandustegevust. |
| --- | --- |

(186)

Kõnealusel juhul hõlmab avalik-õiguslikule asutusele IFP tulenevalt tema tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest antud piiramatu tagatis üheaegselt nii majandushuvi mittepakkuvat tegevust (mille puhul ei teki iseenesest riigiabiõiguse seisukohast probleemi) kui ka kahte liiki majandustegevust.

| (187) | Kuigi Prantsusmaa ametiasutused arvavad – nagu märgitud põhjenduses 31 –, et avalik-õigusliku asutuse IFP tegevus on suuremalt jaolt majandushuvi mittepakkuv, on nad esimest liiki majandustegevuse puhul tunnistanud oma 13. jaanuari ja 16. juuli 2010. aasta kirjades, et väljaspool oma tütarettevõtjate ainuõiguslikku tegevusvaldkonda osutab avalik-õiguslik asutus IFP teenuseid, mis peamiselt seisnevad varustuse ja ruumide rentimises, personali kättesaadavaks tegemises ja õigusteenuste pakkumises tütarettevõtjatele, ning teostab lepingulist teadustegevust kolmandatele isikutele ja oma tütarettevõtjatele. Nagu viidatud põhjenduses 185, on sellisel tegevusel selgelt majanduslik iseloom komisjoni tavapäraselt antud tähenduses. |
| --- | --- |

(187)

Kuigi Prantsusmaa ametiasutused arvavad – nagu märgitud põhjenduses 31 –, et avalik-õigusliku asutuse IFP tegevus on suuremalt jaolt majandushuvi mittepakkuv, on nad esimest liiki majandustegevuse puhul tunnistanud oma 13. jaanuari ja 16. juuli 2010. aasta kirjades, et väljaspool oma tütarettevõtjate ainuõiguslikku tegevusvaldkonda osutab avalik-õiguslik asutus IFP teenuseid, mis peamiselt seisnevad varustuse ja ruumide rentimises, personali kättesaadavaks tegemises ja õigusteenuste pakkumises tütarettevõtjatele, ning teostab lepingulist teadustegevust kolmandatele isikutele ja oma tütarettevõtjatele. Nagu viidatud põhjenduses 185, on sellisel tegevusel selgelt majanduslik iseloom komisjoni tavapäraselt antud tähenduses.

| (188) | Teist liiki majandustegevuse puhul kuuluvad tehnoloogia üleandmisega seotud tegevus (litsentsid, järelteadmiste loomine või teadusasutuse loodud teadmiste muu kasutamisviis) põhimõtteliselt majandushuvi mittepakkuva tegevuse alla, nagu märgitud põhjenduses 184, kui need toimuvad asutuse sees ja sissetulek sellest investeeritakse täies ulatuses uuesti avaliku sektori teadustegevusse. Nagu komisjon on järeldanud riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool) on kõnealusel juhul siiski avalik-õigusliku asutuse IFP ja teatavate selle eraõiguslike tütarettevõtjate suhe väga spetsiifiline, st et „[...] mõni IFP tegevus ulatub tema mittemajandusliku tegevuse valdkonnast kaugemale, kuivõrd tema tütarettevõtjad kasutavad neid oma äritegevuses” (192). Komisjon on jõudnud järeldusele, et asjaomaseid tütarettevõtjaid ei saa käsitada oma emaettevõtja suhtes sõltumatute ettevõtjatena, kuivõrd nende tütarettevõtjate tegevus kuulub avalik-õigusliku asutuse IFP arengustrateegiasse, sellel on nende üle nii juriidiline kui ka de facto kontroll, ainuõiguslikud lepingud annavad tunnistust tugevast majanduslikust lõimumisest ning avalik-õiguslikul asutusel IFP ja tema asjaomastel tütarettevõtjatel on kõnealustes valdkondades tegutsevate ettevõtjate silmis ühine kuvand. Eelkõige tuleb majandustegevuseks konkurentsiõiguse tähenduses liigitada rakendusuuringu tulemusel väljatöötatud tehnoloogia (193) üleandmist avalik-õigusliku asutuse IFP ning selle tütarettevõtjate Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat vahel. |
| --- | --- |

(188)

Teist liiki majandustegevuse puhul kuuluvad tehnoloogia üleandmisega seotud tegevus (litsentsid, järelteadmiste loomine või teadusasutuse loodud teadmiste muu kasutamisviis) põhimõtteliselt majandushuvi mittepakkuva tegevuse alla, nagu märgitud põhjenduses 184, kui need toimuvad asutuse sees ja sissetulek sellest investeeritakse täies ulatuses uuesti avaliku sektori teadustegevusse. Nagu komisjon on järeldanud riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool) on kõnealusel juhul siiski avalik-õigusliku asutuse IFP ja teatavate selle eraõiguslike tütarettevõtjate suhe väga spetsiifiline, st et „[...] mõni IFP tegevus ulatub tema mittemajandusliku tegevuse valdkonnast kaugemale, kuivõrd tema tütarettevõtjad kasutavad neid oma äritegevuses” (192). Komisjon on jõudnud järeldusele, et asjaomaseid tütarettevõtjaid ei saa käsitada oma emaettevõtja suhtes sõltumatute ettevõtjatena, kuivõrd nende tütarettevõtjate tegevus kuulub avalik-õigusliku asutuse IFP arengustrateegiasse, sellel on nende üle nii juriidiline kui ka de facto kontroll, ainuõiguslikud lepingud annavad tunnistust tugevast majanduslikust lõimumisest ning avalik-õiguslikul asutusel IFP ja tema asjaomastel tütarettevõtjatel on kõnealustes valdkondades tegutsevate ettevõtjate silmis ühine kuvand. Eelkõige tuleb majandustegevuseks konkurentsiõiguse tähenduses liigitada rakendusuuringu tulemusel väljatöötatud tehnoloogia (193) üleandmist avalik-õigusliku asutuse IFP ning selle tütarettevõtjate Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat vahel.

7.1.3   KÄESOLEVA OTSUSE ULATUS

| (189) | Jaotisest 7.1.1 tuleneb, et avalik-õigusliku asutuse IFP otsesel tegevusel on riigitagatis, vastupidiselt selle eraõiguslikele tütarettevõtjatele, kes ei kuulu tagatise rakendusalasse. |
| --- | --- |

(189)

Jaotisest 7.1.1 tuleneb, et avalik-õigusliku asutuse IFP otsesel tegevusel on riigitagatis, vastupidiselt selle eraõiguslikele tütarettevõtjatele, kes ei kuulu tagatise rakendusalasse.

| (190) | Pealegi on riigiabiga tegemist üksnes avalik-õigusliku asutuse IFP sellise otsese majandustegevuse puhul, mis on hõlmatud riigitagatisega, juhul kui teised ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on samuti täidetud. |
| --- | --- |

(190)

Pealegi on riigiabiga tegemist üksnes avalik-õigusliku asutuse IFP sellise otsese majandustegevuse puhul, mis on hõlmatud riigitagatisega, juhul kui teised ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on samuti täidetud.

| (191) | Jaotisest 7.1.2 järeldub, et see majandustegevus piirdub ühest küljest avalik-õigusliku asutuse IFP teostatud lepingulise teadustegevusega ning teisest küljest tehnosiirdega tütarettevõtjate Axens, Prosernat ja Beicip-Franlab ainuõiguslikes tegevusvaldkondades, samuti infrastruktuuri rentimise, personali kasutusseandmise ja õigusteenuste pakkumisega. |
| --- | --- |

(191)

Jaotisest 7.1.2 järeldub, et see majandustegevus piirdub ühest küljest avalik-õigusliku asutuse IFP teostatud lepingulise teadustegevusega ning teisest küljest tehnosiirdega tütarettevõtjate Axens, Prosernat ja Beicip-Franlab ainuõiguslikes tegevusvaldkondades, samuti infrastruktuuri rentimise, personali kasutusseandmise ja õigusteenuste pakkumisega.

7.1.4   KONTSERNI IFP PUHUL ON OLEMAS VALIKULINE EELIS

| (192) | Komisjon analüüsib kahes etapis võimalikke eeliseid, mida kontsern IFP võis saada emaettevõtjale – avalik-õiguslikule asutusele IFP – antud piiramatust tagatisest, mis tulenes tema tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest: enne tütarettevõtjatele ülekantud võimalike eeliste (7.1.4.2) uurimist analüüsib komisjon esmalt emaettevõtja jaoks tekkinud eeliseid (7.1.4.1). |
| --- | --- |

(192)

Komisjon analüüsib kahes etapis võimalikke eeliseid, mida kontsern IFP võis saada emaettevõtjale – avalik-õiguslikule asutusele IFP – antud piiramatust tagatisest, mis tulenes tema tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest: enne tütarettevõtjatele ülekantud võimalike eeliste (7.1.4.2) uurimist analüüsib komisjon esmalt emaettevõtja jaoks tekkinud eeliseid (7.1.4.1).

7.1.4.1   
  Avalik-õiguslikule asutusele IFP tekkinud eelised

| (193) | Komisjon on eespool viidatud menetluse algatamise otsuses kooskõlas eespool viidatud tagatisi käsitleva teatise punktiga 2.1.3 märkinud, et avalik-õiguslik asutus IFP võis saada eelise tänu avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusele peamiselt soodsamate rahastamistingimuste kaudu (194) kapitaliturgudel; eelis tulenes asjaolust, et avalik-õiguslike juriidiliste isikute suhtes ei kohaldata tavaõigusega ette nähtud saneerimis- ega likvideerimismenetlusi. Lisaks märgib komisjon, et avalik-õigusliku asutuse makseviivituse korral hõlmas tagatis kõiki avalik-õigusliku asutuse IFP võlanõudeid, mis vastavalt menetluse algatamise otsuse põhjenduses 71 täpsustatule „ei pruugi olla üksnes rahalised, vaid ka ärilised või muud liiki”, eelkõige tarnijate võlanõuded (kelle arved ei ole makstud) või klientide omad (kellele teenust ei ole osutatud). |
| --- | --- |

(193)

Komisjon on eespool viidatud menetluse algatamise otsuses kooskõlas eespool viidatud tagatisi käsitleva teatise punktiga 2.1.3 märkinud, et avalik-õiguslik asutus IFP võis saada eelise tänu avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusele peamiselt soodsamate rahastamistingimuste kaudu (194) kapitaliturgudel; eelis tulenes asjaolust, et avalik-õiguslike juriidiliste isikute suhtes ei kohaldata tavaõigusega ette nähtud saneerimis- ega likvideerimismenetlusi. Lisaks märgib komisjon, et avalik-õigusliku asutuse makseviivituse korral hõlmas tagatis kõiki avalik-õigusliku asutuse IFP võlanõudeid, mis vastavalt menetluse algatamise otsuse põhjenduses 71 täpsustatule „ei pruugi olla üksnes rahalised, vaid ka ärilised või muud liiki”, eelkõige tarnijate võlanõuded (kelle arved ei ole makstud) või klientide omad (kellele teenust ei ole osutatud).

| (194) | Komisjon on kõnealuse meetme põhjalikule uurimisele tuginedes samuti arvamusel, et tuleks analüüsida võimaliku eelise olemasolu avalik-õigusliku asutusele IFP tema suhetes pankade ja finantsasutuste (A), tarnijate (B) ja klientidega (C). |
| --- | --- |

(194)

Komisjon on kõnealuse meetme põhjalikule uurimisele tuginedes samuti arvamusel, et tuleks analüüsida võimaliku eelise olemasolu avalik-õigusliku asutusele IFP tema suhetes pankade ja finantsasutuste (A), tarnijate (B) ja klientidega (C).

A.   Pankade ja finantsasutuste suhete tasandil eelis puudub

| (195) | Kuigi komisjon tunnistab eespool viidatud menetluse algatamise otsuses, et reitinguagentuur ei määra avalik-õiguslik asutuse IFP krediidireitingut (195), väidab ta, et võlausaldajad hindavad kindlasti avalik-õiguslikule asutusele IFP antavaid rahalisi vahendeid makseviivituse riski hindamisel (196). Võttes arvesse, et avalik-õiguslik asutus IFP „kasutab oma võla finantseerimiseks laenuturgu”, märgib komisjon, et esialgse uurimise etapis ei saa välistada, et IFP-l võiks olla majanduslik eelis, mis on seotud asjaoluga, et finantsturgudel hindamisel arvestatakse, et riik täidab avalik-õigusliku asutuse IFP viimase tagatiseandja rolli. |
| --- | --- |

(195)

Kuigi komisjon tunnistab eespool viidatud menetluse algatamise otsuses, et reitinguagentuur ei määra avalik-õiguslik asutuse IFP krediidireitingut (195), väidab ta, et võlausaldajad hindavad kindlasti avalik-õiguslikule asutusele IFP antavaid rahalisi vahendeid makseviivituse riski hindamisel (196). Võttes arvesse, et avalik-õiguslik asutus IFP „kasutab oma võla finantseerimiseks laenuturgu”, märgib komisjon, et esialgse uurimise etapis ei saa välistada, et IFP-l võiks olla majanduslik eelis, mis on seotud asjaoluga, et finantsturgudel hindamisel arvestatakse, et riik täidab avalik-õigusliku asutuse IFP viimase tagatiseandja rolli.

| (196) | Põhjalikule uurimisele toetudes võtab komisjon arvesse Prantsusmaa edastatud andmeid põhjenduses 64, mis on kokku võetud käesolevas põhjenduses esitatud tabelis 1 (tähis „KEUR” tähendab „miljonit eurot”).

  Tabel 1


  Avalik-õigusliku asutuse IFP võlg ajavahemikus 2005–2010













  Üksus: | IFP | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KEUR | KEUR | KEUR | KEUR | KEUR | KEUR |
| Kohustused krediidiasutuste ees (197) | Alla üheaastase tähtajaga (1) | [...] (197) | [...] (197) | [...] (197) | [...] (197) | [...] (197) | [...] (197) |
| Üle üheaastase tähtajaga | [...] (197) | [...] (197) | [...] (197) | [...] (197) | [...] (197) | [...] (197) |
| |
| (1) mille hulgas pangalaen ja arvelduskrediit ning panga krediitsaldo | [...] (197) | [...] (197) | [...] (197) | [...] (197) | [...] (197) | [...] (197) |

(196)

Põhjalikule uurimisele toetudes võtab komisjon arvesse Prantsusmaa edastatud andmeid põhjenduses 64, mis on kokku võetud käesolevas põhjenduses esitatud tabelis 1 (tähis „KEUR” tähendab „miljonit eurot”).

Tabel 1

Avalik-õigusliku asutuse IFP võlg ajavahemikus 2005–2010

Üksus:

IFP

2005

2006

2007

2008

2009

2010

KEUR

KEUR

KEUR

KEUR

KEUR

KEUR

Kohustused krediidiasutuste ees (197)

Alla üheaastase tähtajaga (1)

[...] (197)

[...] (197)

[...] (197)

[...] (197)

[...] (197)

[...] (197)

Üle üheaastase tähtajaga

[...] (197)

[...] (197)

[...] (197)

[...] (197)

[...] (197)

[...] (197)

(1) mille hulgas pangalaen ja arvelduskrediit ning panga krediitsaldo

[...] (197)

[...] (197)

[...] (197)

[...] (197)

[...] (197)

[...] (197)

| Krediidiasutuste ees võetud kohustuste intressimäär: | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intressimäär + marginaal | Intressimäär + marginaal | Intressimäär + marinaal | Intressimäär + marginaal | Intressimäär + marginaal | Intressimäär + marginaal |
| Keskmise või pika tähtajaga laenud | [...] (197) | [...] (197) | [...] (197) | [...] (197) | [...] (197) | [...] (197) | [...] (197) |
| Arvelduskrediit ja lühiajalised krediidiliinid | [Pank nr 1] (198) | EONIA + [...] (197) | EONIA + [...] (197) | | | | |
| [Pank nr 2] (198) | | | EONIA + [...] (197) | EONIA + [...] (197) | | |
| [Pank nr 3] (198) | | | | | EONIA + [...] (197) | |
| [Pank nr 4] (198) | | | | | | EONIA + [...] (197) |
| | | | | | | |

Krediidiasutuste ees võetud kohustuste intressimäär:

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Intressimäär + marginaal

Intressimäär + marginaal

Intressimäär + marinaal

Intressimäär + marginaal

Intressimäär + marginaal

Intressimäär + marginaal

Keskmise või pika tähtajaga laenud

[...] (197)

[...] (197)

[...] (197)

[...] (197)

[...] (197)

[...] (197)

[...] (197)

Arvelduskrediit ja lühiajalised krediidiliinid

[Pank nr 1] (198)

EONIA + [...] (197)

EONIA + [...] (197)

[Pank nr 2] (198)

EONIA + [...] (197)

EONIA + [...] (197)

[Pank nr 3] (198)

EONIA + [...] (197)

[Pank nr 4] (198)

EONIA + [...] (197)

| (197) | Nendest andmetest nähtub, et avalik-õiguslik asutus IFP ei ole üle üheaastaste maksetähtaegadega laenusid krediidiasutuselt taotlenud alates tema staatuse muutmisest, st ajavahemikus 2006–2009, mille kohta on andmed kättesaadavad. Sama ajavahemiku jooksul pärast avalik-õigusliku asutuse IFP staatuse muutmist kasutas see alla üheaastase tähtajaga laenu ainult ühel korral, 2009. aastal, vaid [ [...] (*) euro suuruse summa puhul. Ometi tuleb märkida, et tol ajal [panga nr 3] kasutatud määr (EONIA + [...] (*) %) oli [...] (*) baaspunkti suurem (kõik muud asjaolud samad) kui avalik-õigusliku asutuse IFP ja [panga nr 1] (**) vahel 2005. aastal kokkulepitud määr (EONIA + [...] (*) %), mil IFP oli veel eraõiguslik juriidiline isik ning tal ei olnud seetõttu riigitagatist, mis on tal praegu tänu tema avalik-õiguslikule staatusele. |
| --- | --- |

(197)

Nendest andmetest nähtub, et avalik-õiguslik asutus IFP ei ole üle üheaastaste maksetähtaegadega laenusid krediidiasutuselt taotlenud alates tema staatuse muutmisest, st ajavahemikus 2006–2009, mille kohta on andmed kättesaadavad. Sama ajavahemiku jooksul pärast avalik-õigusliku asutuse IFP staatuse muutmist kasutas see alla üheaastase tähtajaga laenu ainult ühel korral, 2009. aastal, vaid [ [...] (*) euro suuruse summa puhul. Ometi tuleb märkida, et tol ajal [panga nr 3] kasutatud määr (EONIA + [...] (*) %) oli [...] (*) baaspunkti suurem (kõik muud asjaolud samad) kui avalik-õigusliku asutuse IFP ja [panga nr 1] (**) vahel 2005. aastal kokkulepitud määr (EONIA + [...] (*) %), mil IFP oli veel eraõiguslik juriidiline isik ning tal ei olnud seetõttu riigitagatist, mis on tal praegu tänu tema avalik-õiguslikule staatusele.

| (198) | Konkreetselt 2010. aasta kohta on Prantsuse ametiasutused täpsustanud, et avalik-õiguslik asutus IFP sai [...] (*) euro suuruse krediidiliini kohta neli pakkumist üheaastase intressimääraga, mis erines sõltuvalt pakkumistest: [pank nr 4] (**) pakutav EONIA + [...] (*) % (pluss kohustistasu [...] (*) % ehk [...] (*) eurot) või [pank nr 5] (**) pakutav EONIA + [...] (*) % (pluss kohustistasu [...] (*) % ehk [...] (*) eurot) ning [pank nr 3] (**) pakutav EONIA + [...] (*) % (pluss kohustistasu [...] (*) % ehk [...] (*) eurot) või [pank nr 1] (**) pakutav EONIA + [...] (*) % (pluss kohustistasu [...] (*) % ehk [...] (*) eurot). Avalik-õiguslik asutus IFP sai ka [pangalt nr 3] (**) hetkepakkumise (sõltuvalt vahendite kasutamise kestusest) intressimääraga, mis oli võrdne EURIBORiga + [...] (*) %. Komisjon võtab arvesse, et need määrad olid võrdväärsed nendega, milles avalik-õiguslik asutus IFP leppis kokku enne tema staatuse muutmist 2006. aastal, kui see oli veel eraõiguslik juriidiline isik, kellel riigitagatist ei olnud. |
| --- | --- |

(198)

Konkreetselt 2010. aasta kohta on Prantsuse ametiasutused täpsustanud, et avalik-õiguslik asutus IFP sai [...] (*) euro suuruse krediidiliini kohta neli pakkumist üheaastase intressimääraga, mis erines sõltuvalt pakkumistest: [pank nr 4] (**) pakutav EONIA + [...] (*) % (pluss kohustistasu [...] (*) % ehk [...] (*) eurot) või [pank nr 5] (**) pakutav EONIA + [...] (*) % (pluss kohustistasu [...] (*) % ehk [...] (*) eurot) ning [pank nr 3] (**) pakutav EONIA + [...] (*) % (pluss kohustistasu [...] (*) % ehk [...] (*) eurot) või [pank nr 1] (**) pakutav EONIA + [...] (*) % (pluss kohustistasu [...] (*) % ehk [...] (*) eurot). Avalik-õiguslik asutus IFP sai ka [pangalt nr 3] (**) hetkepakkumise (sõltuvalt vahendite kasutamise kestusest) intressimääraga, mis oli võrdne EURIBORiga + [...] (*) %. Komisjon võtab arvesse, et need määrad olid võrdväärsed nendega, milles avalik-õiguslik asutus IFP leppis kokku enne tema staatuse muutmist 2006. aastal, kui see oli veel eraõiguslik juriidiline isik, kellel riigitagatist ei olnud.

| (199) | Eelnevat arvesse võttes tunnistab komisjon, et avalik-õiguslikul asutusel IFP ei olnud suhetes pankade ja finantsasutustega tema staatuse muutmisest kuni 2010. aastani avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest tulenevalt tegelikku majanduslikku eelist. Teisisõnu näib, et vaatlusaluse ajavahemiku jooksul ei saanud ettevõtja piiramatust tagatisest tuleneda võivat eelist turutingimustest soodsamate laenu intressimäärade näol. |
| --- | --- |

(199)

Eelnevat arvesse võttes tunnistab komisjon, et avalik-õiguslikul asutusel IFP ei olnud suhetes pankade ja finantsasutustega tema staatuse muutmisest kuni 2010. aastani avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest tulenevalt tegelikku majanduslikku eelist. Teisisõnu näib, et vaatlusaluse ajavahemiku jooksul ei saanud ettevõtja piiramatust tagatisest tuleneda võivat eelist turutingimustest soodsamate laenu intressimäärade näol.

| (200) | Selline järeldus kehtib üksnes mineviku kohta ning komisjon ei saa prognoosida turuosaliste käitumist tulevikus ega seda, kuidas muutub nende kujutlus riigitagatise mõjust avalik-õigusliku asutuse IFP makseviivituse riskile. Samuti peavad Prantsusmaa ametiasutused edastama iga-aastastes aruannetes, mida nad on kohustatud edaspidi komisjonile esitama, avalik-õigusliku asutuse IFP laenu suuruse, laenutingimustega seotud teabe ning tõendi, et need laenud vastavad turutingimustele või lisama vastava brutotoetusekvivalendi, kui hindavad tagatise mõju maksimumsummasid vastavalt analoogsetele meetoditele, mida on kirjeldatud põhjenduses 300 esitatud tabelis 6. |
| --- | --- |

(200)

Selline järeldus kehtib üksnes mineviku kohta ning komisjon ei saa prognoosida turuosaliste käitumist tulevikus ega seda, kuidas muutub nende kujutlus riigitagatise mõjust avalik-õigusliku asutuse IFP makseviivituse riskile. Samuti peavad Prantsusmaa ametiasutused edastama iga-aastastes aruannetes, mida nad on kohustatud edaspidi komisjonile esitama, avalik-õigusliku asutuse IFP laenu suuruse, laenutingimustega seotud teabe ning tõendi, et need laenud vastavad turutingimustele või lisama vastava brutotoetusekvivalendi, kui hindavad tagatise mõju maksimumsummasid vastavalt analoogsetele meetoditele, mida on kirjeldatud põhjenduses 300 esitatud tabelis 6.

| (201) | Lõpuks võtab komisjon arvesse Prantsusmaa ametiasutuste ettepanekut märkida rahastamislepingusse iga tehingu puhul (kõikide lepinguga hõlmatud instrumentide kohta) järgmine märge:
  „Emissioonil/programmil/laenul ei ole ühtegi otsest ega kaudset riigitagatist. Maksejõuetuse korral ei pea riik IFPd nõuete tagasimaksmisel rahaliselt asendama.” |
| --- | --- |

(201)

Lõpuks võtab komisjon arvesse Prantsusmaa ametiasutuste ettepanekut märkida rahastamislepingusse iga tehingu puhul (kõikide lepinguga hõlmatud instrumentide kohta) järgmine märge:

„Emissioonil/programmil/laenul ei ole ühtegi otsest ega kaudset riigitagatist. Maksejõuetuse korral ei pea riik IFPd nõuete tagasimaksmisel rahaliselt asendama.”

| (202) | Seetõttu, isegi kui see ei võimalda iseenesest lahendada tagatise olemasolu küsimust, võimaldab see kohustus koos kõikide teiste Prantsusmaal lasuvate kohustustega vajaduse korral kasutada vastuvõetava riski erandit ning piirata märkimisväärselt tagatise võimalikku negatiivset vastukaja. |
| --- | --- |

(202)

Seetõttu, isegi kui see ei võimalda iseenesest lahendada tagatise olemasolu küsimust, võimaldab see kohustus koos kõikide teiste Prantsusmaal lasuvate kohustustega vajaduse korral kasutada vastuvõetava riski erandit ning piirata märkimisväärselt tagatise võimalikku negatiivset vastukaja.

B.   Eelis suhetes tarnijatega

| (203) | Vastupidi sellele, mida väidavad Prantsusmaa ametiasutused (vt põhjendus 65), ei piisa tarnijatega seoses avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest tuleneva igasuguse eelise välistamiseks sellest, et avalik-õiguslikul asutusel IFP on kas ELi õiguse või siseriikliku õigusega kohustus korraldada hankemenetlus: riigihangete korraldamise raames võib iga kandidaadist pakkuja pakkumiskutsele vastates eeldada, et avalik-õigusliku asutuse IFP pankrotti jäämine on võimatu. Riigihanke valdkonnas tuleks eristada suurema tõhususega seotud hinnaalandust, mida võimaldab pakkujate konkureerimine hankemenetluses – mis kujutab endast tõelist „sotsiaalset kasu”, nagu komisjon on väitnud Prantsusmaa ametiasutuste osundatud aruandes –, ning hinnaalandust, mis tuleneb asjaolust, et lepinguosalised peavad väiksemaks sellise üksuse makseviivituse riski, kes on teadaolevalt oma avalik-õigusliku staatuse tõttu likvideerimisriski eest kaitstud. Kuigi need kaks tegurit aitavad mõlemad kaasa avaliku tarnimise hinna alandamisele, on need põhiolemuselt erinevad, nii et komisjoni jaoks ei saa olla küsimust teise teguri mõju omistamises esimesele. |
| --- | --- |

(203)

Vastupidi sellele, mida väidavad Prantsusmaa ametiasutused (vt põhjendus 65), ei piisa tarnijatega seoses avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest tuleneva igasuguse eelise välistamiseks sellest, et avalik-õiguslikul asutusel IFP on kas ELi õiguse või siseriikliku õigusega kohustus korraldada hankemenetlus: riigihangete korraldamise raames võib iga kandidaadist pakkuja pakkumiskutsele vastates eeldada, et avalik-õigusliku asutuse IFP pankrotti jäämine on võimatu. Riigihanke valdkonnas tuleks eristada suurema tõhususega seotud hinnaalandust, mida võimaldab pakkujate konkureerimine hankemenetluses – mis kujutab endast tõelist „sotsiaalset kasu”, nagu komisjon on väitnud Prantsusmaa ametiasutuste osundatud aruandes –, ning hinnaalandust, mis tuleneb asjaolust, et lepinguosalised peavad väiksemaks sellise üksuse makseviivituse riski, kes on teadaolevalt oma avalik-õigusliku staatuse tõttu likvideerimisriski eest kaitstud. Kuigi need kaks tegurit aitavad mõlemad kaasa avaliku tarnimise hinna alandamisele, on need põhiolemuselt erinevad, nii et komisjoni jaoks ei saa olla küsimust teise teguri mõju omistamises esimesele.

| (204) | Selleks et hinnata hinnaalandust, mis tuleneb asjaolust, et tarnijad peavad avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse makseviivituse riski väiksemaks, kavatseb komisjon käsitleda võrdväärse riski tagatise kulu. Riigitagatise puudumisel võib avalik-õigusliku asutuse IFP tarnija, kes soovib saada võrreldavat tagatist (st olla täielikult kindlustatud lepingupartneri makseviivituse vastu), kasutada konkreetse krediiti- või kindlustusasutuse teenuseid. Makseviivituse riski vastu kaitset pakuvad üldiselt faktooringettevõtjad (199). |
| --- | --- |

(204)

Selleks et hinnata hinnaalandust, mis tuleneb asjaolust, et tarnijad peavad avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse makseviivituse riski väiksemaks, kavatseb komisjon käsitleda võrdväärse riski tagatise kulu. Riigitagatise puudumisel võib avalik-õigusliku asutuse IFP tarnija, kes soovib saada võrreldavat tagatist (st olla täielikult kindlustatud lepingupartneri makseviivituse vastu), kasutada konkreetse krediiti- või kindlustusasutuse teenuseid. Makseviivituse riski vastu kaitset pakuvad üldiselt faktooringettevõtjad (199).

| (205) | Komisjon märgib, et tasu faktooringuteenuse eest hõlmab kahte osa:






  a) | rahastamistasu (või laenuintressimäära), mida arvutatakse pro rata temporis põhimõttel, et katta tarnijaga eelnevalt kokkulepitud rahastamine ning mis eelkõige sõltub nõuete loovutamise ajal kehtivatest intressimääradest; |
| --- | --- | --- |

(205)

Komisjon märgib, et tasu faktooringuteenuse eest hõlmab kahte osa:

a)

rahastamistasu (või laenuintressimäära), mida arvutatakse pro rata temporis põhimõttel, et katta tarnijaga eelnevalt kokkulepitud rahastamine ning mis eelkõige sõltub nõuete loovutamise ajal kehtivatest intressimääradest;

| b) | faktooringutasu, mis on (200) 0,7 % kuni 2,5 % määratud käibest, kusjuures keskmine määr on 1,5 %, arvutatakse ülekantud nõuete summade alusel raamatupidamis-, sissenõudmis- ning täitmisgarantiiga seotud teenuste eest tasumiseks. |
| --- | --- |

b)

faktooringutasu, mis on (200) 0,7 % kuni 2,5 % määratud käibest, kusjuures keskmine määr on 1,5 %, arvutatakse ülekantud nõuete summade alusel raamatupidamis-, sissenõudmis- ning täitmisgarantiiga seotud teenuste eest tasumiseks.

| (206) | Prantsusmaa ametiasutused on märkinud oma 26. novembri 2010. aasta kirjas, et nende arvates on komisjon faktooringu osatähtsust käsitledes hinnanud puudulikult põhjuseid, miks ettevõtja võib sellist liiki teenust kasutada. Prantsusmaa ametiasutused tunnistavad, et faktooringettevõtjad võivad osutada kolme teenust, milleks on ettemaksete tegemine, nõude sissenõudmine ja tagamine, kuid täpsustavad, et nad võivad neid teenuseid osutada koos või eraldi. Nad lisavad Prantsuse keskpanga (Banque de France) (201) 2009. aastal teostatud uuringu põhjal, et nende eri teenuste hulgas on delegeeritud haldamine (st finantstehing ilma võlanõuete sissenõudmiseta) muutunud faktooringettevõtjate pakutavate teenuste hulgas valdavaks, kuivõrd faktooringu kasutamine on üha enam muutunud tarnija jaoks lihtsaks sularahatehinguks. Komisjon võtab seda märkust arvesse. |
| --- | --- |

(206)

Prantsusmaa ametiasutused on märkinud oma 26. novembri 2010. aasta kirjas, et nende arvates on komisjon faktooringu osatähtsust käsitledes hinnanud puudulikult põhjuseid, miks ettevõtja võib sellist liiki teenust kasutada. Prantsusmaa ametiasutused tunnistavad, et faktooringettevõtjad võivad osutada kolme teenust, milleks on ettemaksete tegemine, nõude sissenõudmine ja tagamine, kuid täpsustavad, et nad võivad neid teenuseid osutada koos või eraldi. Nad lisavad Prantsuse keskpanga (Banque de France) (201) 2009. aastal teostatud uuringu põhjal, et nende eri teenuste hulgas on delegeeritud haldamine (st finantstehing ilma võlanõuete sissenõudmiseta) muutunud faktooringettevõtjate pakutavate teenuste hulgas valdavaks, kuivõrd faktooringu kasutamine on üha enam muutunud tarnija jaoks lihtsaks sularahatehinguks. Komisjon võtab seda märkust arvesse.

| (207) | Lisaks on Prantsusmaa ametiasutused esitanud avalik-õigusliku asutuse IFP poolt alates 2004. aastast faktooringettevõtjatele (202) makstud summad (vajalike tarnete eest tasumiseks seoses kahte liiki tegevusega – majandushuvi pakkuva ja majandushuvi mittepakkuvaga):

  Tabel 2


  Faktooringu kasutamine avalik-õigusliku asutuse IFP tarnijate poolt ajavahemikus 2004–2010









  Aasta | Asjaomaste tarnijate arv | Maksed faktooringettevõtjatele
  (eurodes) | Asjaomaste arvete arv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| 2005 | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| 2006 | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| 2007 | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| 2008 | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| 2009 | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| 2010 (203) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| Ajavahemik
  (2004–2010) | | [...] (*) | [...] (*) |

(207)

Lisaks on Prantsusmaa ametiasutused esitanud avalik-õigusliku asutuse IFP poolt alates 2004. aastast faktooringettevõtjatele (202) makstud summad (vajalike tarnete eest tasumiseks seoses kahte liiki tegevusega – majandushuvi pakkuva ja majandushuvi mittepakkuvaga):

Tabel 2

Faktooringu kasutamine avalik-õigusliku asutuse IFP tarnijate poolt ajavahemikus 2004–2010

Aasta

Asjaomaste tarnijate arv

Maksed faktooringettevõtjatele

(eurodes)

Asjaomaste arvete arv

2004

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

2005

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

2006

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

2007

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

2008

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

2009

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

2010 (203)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

Ajavahemik

(2004–2010)

[...] (*)

[...] (*)

| (208) | Prantsusmaa ametiasutused sedastavad, et alates avalik-õigusliku asutuse IFP staatuse muutmisest 2006. aastal on suurenenud selle maksete arv faktooringettevõtjatele. Nad järeldavad sellest, et see areng muudab kehtetuks komisjoni mõttekäigu selle kohta, kuidas kolmandad isikud tajuvad avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse makseviivituse riski. Nad leiavad, et kui avalik-õiguslikul asutusel IFP oli alates 2006. aastast makseviivituse korral riigitagatis, oleks faktooringuteenuseid sellest kuupäevast alates kasutatud harvemini või üldse mitte. |
| --- | --- |

(208)

Prantsusmaa ametiasutused sedastavad, et alates avalik-õigusliku asutuse IFP staatuse muutmisest 2006. aastal on suurenenud selle maksete arv faktooringettevõtjatele. Nad järeldavad sellest, et see areng muudab kehtetuks komisjoni mõttekäigu selle kohta, kuidas kolmandad isikud tajuvad avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse makseviivituse riski. Nad leiavad, et kui avalik-õiguslikul asutusel IFP oli alates 2006. aastast makseviivituse korral riigitagatis, oleks faktooringuteenuseid sellest kuupäevast alates kasutatud harvemini või üldse mitte.

| (209) | Nagu märgivad Prantsusmaa ametiasutused ise põhjenduses 206, kuivõrd faktooringu kasutamine on üha enam seotud ettemakse vajadusega (delegeeritud juhtimise teenuse suurem kasutamine) ning üha vähem võla tasumata jätmise riski eest vastutuse võtmisega (sissenõudmis-, rahastamis- ja tagatisteenuste vähenemine), ning kuna avalik-õigusliku asutuse IFP raamatupidamiskontodel ei ole võimalik eristada selle tarnijate poolt faktooringu kasutamist teenuseliikide kaupa, on komisjon arvamusel, et avalik-õigusliku asutuse IFP kirjeldatud areng ei võimalda ümber lükata komisjoni mõttekäiku ning veelgi vähem näidata seda, et avalik-õigusliku asutuse IFP tarnijad seostasid IFP staatuse muutmist IFP makseviivituse riski kasvuga. |
| --- | --- |

(209)

Nagu märgivad Prantsusmaa ametiasutused ise põhjenduses 206, kuivõrd faktooringu kasutamine on üha enam seotud ettemakse vajadusega (delegeeritud juhtimise teenuse suurem kasutamine) ning üha vähem võla tasumata jätmise riski eest vastutuse võtmisega (sissenõudmis-, rahastamis- ja tagatisteenuste vähenemine), ning kuna avalik-õigusliku asutuse IFP raamatupidamiskontodel ei ole võimalik eristada selle tarnijate poolt faktooringu kasutamist teenuseliikide kaupa, on komisjon arvamusel, et avalik-õigusliku asutuse IFP kirjeldatud areng ei võimalda ümber lükata komisjoni mõttekäiku ning veelgi vähem näidata seda, et avalik-õigusliku asutuse IFP tarnijad seostasid IFP staatuse muutmist IFP makseviivituse riski kasvuga.

| (210) | Komisjon tunnistab, et tal ei ole võimalik täpselt hinnata tagatispreemiat, mis oleks vajalik tarnijate kaitsmiseks avalik-õigusliku asutuse IFP makseviivituse riski vastu, kui sellel juba ei oleks riigitagatist. Komisjon märgib siiski, et kuivõrd põhjenduse 205 punktis b märgitud faktooringutasu hõlmab tegelikult kolme eri teenust (sissenõudmine, rahastamine ja tagatis võla tasumatajätmise riski vastu), siis sisaldab märgitud maksimumsumma 2,5 % tagatud käibest igal juhul juba tagatispreemiat, mis on vajalik üksnes makseviivituse riski katmiseks. |
| --- | --- |

(210)

Komisjon tunnistab, et tal ei ole võimalik täpselt hinnata tagatispreemiat, mis oleks vajalik tarnijate kaitsmiseks avalik-õigusliku asutuse IFP makseviivituse riski vastu, kui sellel juba ei oleks riigitagatist. Komisjon märgib siiski, et kuivõrd põhjenduse 205 punktis b märgitud faktooringutasu hõlmab tegelikult kolme eri teenust (sissenõudmine, rahastamine ja tagatis võla tasumatajätmise riski vastu), siis sisaldab märgitud maksimumsumma 2,5 % tagatud käibest igal juhul juba tagatispreemiat, mis on vajalik üksnes makseviivituse riski katmiseks.

| (211) | Igal juhul jääb Prantsusmaa ametiasutustele võimalus teavitada täpsemast meetodist, kuidas hinnata avalik-õiguslikule asutusele antud tagatist selle suhetes oma tarnijatega. Põhinedes majanduslikel eksperditeadmistel, mis on uurimise käigus vastuolulisi arutelusid tekitanud, võib komisjon selle meetodi heaks kiita ning Prantsusmaa võib seda kasutada käesoleva otsusega seotud konkreetsete teabevajaduste rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(211)

Igal juhul jääb Prantsusmaa ametiasutustele võimalus teavitada täpsemast meetodist, kuidas hinnata avalik-õiguslikule asutusele antud tagatist selle suhetes oma tarnijatega. Põhinedes majanduslikel eksperditeadmistel, mis on uurimise käigus vastuolulisi arutelusid tekitanud, võib komisjon selle meetodi heaks kiita ning Prantsusmaa võib seda kasutada käesoleva otsusega seotud konkreetsete teabevajaduste rahuldamiseks.

| (212) | Kõnealuste summade kohta on Prantsusmaa ametiasutused 26. novembri 2010. aasta kirjas märkinud, et nende varade ja teenuste soetusmaksumuses on otseselt arvesse võetud nende töötajate väärtuse hindamise määra, keda mõjutavad kõnealuse vara ja teenuste omandamisega seotud tegevus (204). Pealegi ei too lähetatud personali ja ruumide kohta arvete esitamine kaasa märkimisväärset erikulu, sest kõik seonduvad kulud on juba lisatud ettevõtja struktuurikulude alla. |
| --- | --- |

(212)

Kõnealuste summade kohta on Prantsusmaa ametiasutused 26. novembri 2010. aasta kirjas märkinud, et nende varade ja teenuste soetusmaksumuses on otseselt arvesse võetud nende töötajate väärtuse hindamise määra, keda mõjutavad kõnealuse vara ja teenuste omandamisega seotud tegevus (204). Pealegi ei too lähetatud personali ja ruumide kohta arvete esitamine kaasa märkimisväärset erikulu, sest kõik seonduvad kulud on juba lisatud ettevõtja struktuurikulude alla.

| (213) | Konkreetselt majandustegevuseks soetatud vara ja tellitud teenustega seotud vajaliku varustuse aastane keskmine kogusumma on Prantsusmaa ametiasutuste sõnul vaid murdosa (205) avalik-õigusliku asutuse IFP keskmisest käibest. Lepingulise teadustegevuse puhul on avalik-õigusliku asutuse IFP analüütilise raamatupidamissüsteemi kaudu kogutud teabe põhjal sellise varustuse aasta keskmine summa, mida avalik-õiguslik asutus IFP on soetanud oma teenuste osutamiseks ajavahemikus 2006 ja 2009, [...] (*) eurot aastas. |
| --- | --- |

(213)

Konkreetselt majandustegevuseks soetatud vara ja tellitud teenustega seotud vajaliku varustuse aastane keskmine kogusumma on Prantsusmaa ametiasutuste sõnul vaid murdosa (205) avalik-õigusliku asutuse IFP keskmisest käibest. Lepingulise teadustegevuse puhul on avalik-õigusliku asutuse IFP analüütilise raamatupidamissüsteemi kaudu kogutud teabe põhjal sellise varustuse aasta keskmine summa, mida avalik-õiguslik asutus IFP on soetanud oma teenuste osutamiseks ajavahemikus 2006 ja 2009, [...] (*) eurot aastas.

| (214) | Komisjon on seisukohal, et avalik-õiguslik asutus IFP sai oma majandustegevuse teostamisel kasu tegelikust majanduslikust eelisest, mis seisneb tarnijate pakutavates hinnaalandustes ning tuleneb sellest, et tarnijad hindavad ettevõtja makseviivituse riski leebemalt. Kuigi komisjonil ei ole võimalik kindlaks määrata sellise eelise täpset summat, arvab ta, et igal juhul ei saa selle keskmine summa asjaomase ajavahemiku (2006–2009) puhul ületada ligikaudu [...] (*) eurot aastas (206). |
| --- | --- |

(214)

Komisjon on seisukohal, et avalik-õiguslik asutus IFP sai oma majandustegevuse teostamisel kasu tegelikust majanduslikust eelisest, mis seisneb tarnijate pakutavates hinnaalandustes ning tuleneb sellest, et tarnijad hindavad ettevõtja makseviivituse riski leebemalt. Kuigi komisjonil ei ole võimalik kindlaks määrata sellise eelise täpset summat, arvab ta, et igal juhul ei saa selle keskmine summa asjaomase ajavahemiku (2006–2009) puhul ületada ligikaudu [...] (*) eurot aastas (206).

| (215) | Lõpuks märgib komisjon, et eelis avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tarnijate suhetes on valikuline, kuivõrd tema konkurentidel, kelle puhul kehtivad jätkuvalt tavaõigusega ette nähtud saneerimis- ja likvideerimismenetlused, ei ole võrreldavat tagatist, mille on andnud riik ning mis on põhiolemuselt seotud avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õigusliku staatusega. |
| --- | --- |

(215)

Lõpuks märgib komisjon, et eelis avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tarnijate suhetes on valikuline, kuivõrd tema konkurentidel, kelle puhul kehtivad jätkuvalt tavaõigusega ette nähtud saneerimis- ja likvideerimismenetlused, ei ole võrreldavat tagatist, mille on andnud riik ning mis on põhiolemuselt seotud avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õigusliku staatusega.

C.   Eelis suhetes klientidega

| (216) | Avalik-õigusliku asutuse IFP osutatud teadustegevusega seotud teenuste suhtes võtab komisjon arvesse äriühingu UOP Limited märkusi, et tehnoloogia võõrandamise valdkonnas, mis on oma olemuselt suure riskiga, on soetajatele iseäranis olulised tagatised, mida teenuseosutajad on võimelised neile pakkuma, nii lepingulise kui ka lepinguvälise vastutuse osas. |
| --- | --- |

(216)

Avalik-õigusliku asutuse IFP osutatud teadustegevusega seotud teenuste suhtes võtab komisjon arvesse äriühingu UOP Limited märkusi, et tehnoloogia võõrandamise valdkonnas, mis on oma olemuselt suure riskiga, on soetajatele iseäranis olulised tagatised, mida teenuseosutajad on võimelised neile pakkuma, nii lepingulise kui ka lepinguvälise vastutuse osas.

| (217) | Lepinguvälise vastutuse osas on Prantsusmaa ametiasutused 13. jaanuari 2010. aasta kirjas siiski täpsustanud, et eraõiguslike äriühingute ja avalik-õiguslike asutuste suhtes kehtib Prantsusmaal eranditult tavaõigus (tsiviilkoodeksi artikkel 1382, eriti lepinguvälise vastutuse korra kohta (207). Nad on lisanud, et avalik-õigusliku asutuse IFP tegevusel on eriomased tunnused, kuna need on seotud laboratooriumi tööriistade ja tuleohtlike, plahvatusohtlike või mürgiste toodete kasutamisega, mida kindlustajad tavaliselt peavad märkimisväärse tööstusriski (208) võimalikeks allikateks. Avalik-õiguslik asutus IFP on seetõttu allkirjastanud eri kindlustuslepingud, mitte üksnes tavapärase riski (tsiviilvastutuse), vaid ka selliste eri riskide vastu kaitsmiseks, nagu ioniseerivate allikatega seotud risk või seadmete purunemisega seotud risk hoidlates. Tsiviilvastutuse puhul katab avalik-õigusliku asutuse IFP kindlustusleping neli riski: tegevuskindlustus, tarnimisjärgne kindlustus, ametikindlustus ja keskkonnakahju kindlustus. |
| --- | --- |

(217)

Lepinguvälise vastutuse osas on Prantsusmaa ametiasutused 13. jaanuari 2010. aasta kirjas siiski täpsustanud, et eraõiguslike äriühingute ja avalik-õiguslike asutuste suhtes kehtib Prantsusmaal eranditult tavaõigus (tsiviilkoodeksi artikkel 1382, eriti lepinguvälise vastutuse korra kohta (207). Nad on lisanud, et avalik-õigusliku asutuse IFP tegevusel on eriomased tunnused, kuna need on seotud laboratooriumi tööriistade ja tuleohtlike, plahvatusohtlike või mürgiste toodete kasutamisega, mida kindlustajad tavaliselt peavad märkimisväärse tööstusriski (208) võimalikeks allikateks. Avalik-õiguslik asutus IFP on seetõttu allkirjastanud eri kindlustuslepingud, mitte üksnes tavapärase riski (tsiviilvastutuse), vaid ka selliste eri riskide vastu kaitsmiseks, nagu ioniseerivate allikatega seotud risk või seadmete purunemisega seotud risk hoidlates. Tsiviilvastutuse puhul katab avalik-õigusliku asutuse IFP kindlustusleping neli riski: tegevuskindlustus, tarnimisjärgne kindlustus, ametikindlustus ja keskkonnakahju kindlustus.

| (218) | Eelnevast nähtub, et avalik-õiguslik asutus IFP ei ole mingil juhul oma lepinguvälist vastutust pannud riigile, võttes riski lootusega kahju tekkimise korral kasutada oma avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest tulenevat tagatist, vaid hoopiski allkirjastas kaitseks selle riski vastu vajalikud kindlustuslepingud. |
| --- | --- |

(218)

Eelnevast nähtub, et avalik-õiguslik asutus IFP ei ole mingil juhul oma lepinguvälist vastutust pannud riigile, võttes riski lootusega kahju tekkimise korral kasutada oma avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest tulenevat tagatist, vaid hoopiski allkirjastas kaitseks selle riski vastu vajalikud kindlustuslepingud.

| (219) | Lepingulise vastutuse osas nähtub Prantsusmaa ametiasutuste esitatud teabest vastuseks äriühingu UOP Limited märkustele, eelkõige põhjenduses 91 uuesti esitatud märkustele, et teenuste osutamise valdkonnas piirdub avalik-õigusliku asutuse IFP vastutus oma klientide (kas tütarettevõtjate või kolmandate isikute) ees „[...] (*) %-ga tegelikult saadud tasust, kusjuures ülemmäär võib vastavalt olukorrale ulatuda kuni [...] (*) %-ni,” nii et kui klient hindab avalik-õigusliku asutuse IFP töö puudulikuks, ei saa viimast mingil juhul kohustada tööd lõputult ümber tegema. Komisjon võtab teadmiseks Prantsusmaa ametiasutuste märkuse, milles sedastatakse, et kui tugineda põhimõttele, mille kohaselt ei või vastutused kuhjuda, ei tohi lepingupartner taotleda lepinguvälise vastutuse rakendamist lepinguliste suhete raames kannatatud kahju hüvitamise taotlemiseks (209). |
| --- | --- |

(219)

Lepingulise vastutuse osas nähtub Prantsusmaa ametiasutuste esitatud teabest vastuseks äriühingu UOP Limited märkustele, eelkõige põhjenduses 91 uuesti esitatud märkustele, et teenuste osutamise valdkonnas piirdub avalik-õigusliku asutuse IFP vastutus oma klientide (kas tütarettevõtjate või kolmandate isikute) ees „[...] (*) %-ga tegelikult saadud tasust, kusjuures ülemmäär võib vastavalt olukorrale ulatuda kuni [...] (*) %-ni,” nii et kui klient hindab avalik-õigusliku asutuse IFP töö puudulikuks, ei saa viimast mingil juhul kohustada tööd lõputult ümber tegema. Komisjon võtab teadmiseks Prantsusmaa ametiasutuste märkuse, milles sedastatakse, et kui tugineda põhimõttele, mille kohaselt ei või vastutused kuhjuda, ei tohi lepingupartner taotleda lepinguvälise vastutuse rakendamist lepinguliste suhete raames kannatatud kahju hüvitamise taotlemiseks (209).

| (220) | Võttes arvesse avalik-õiguslikule asutusele IFP antud riigitagatist, on tema kliendid siiski kindlustatud selles suhtes, et IFP suhtes ei algatata kunagi likvideerimismenetlust ning ta suudab seega alati oma lepingulised kohustused täita või juhul, kui ta seda ei tee, saada tema rikkumise korral alati hüvitist. |
| --- | --- |

(220)

Võttes arvesse avalik-õiguslikule asutusele IFP antud riigitagatist, on tema kliendid siiski kindlustatud selles suhtes, et IFP suhtes ei algatata kunagi likvideerimismenetlust ning ta suudab seega alati oma lepingulised kohustused täita või juhul, kui ta seda ei tee, saada tema rikkumise korral alati hüvitist.

| (221) | Komisjon on põhjendustes 204 jj esitatud arutluskäigu näitel tarnijatega seotud suhete puhul seisukohal, et riigitagatise puudumise korral peaks klient, kes soovib saada samal tasandil kaitset, sõlmima finantsvahendajaga (nt pank või kindlustusselts) täitmisgarantii (inglise keeles performance bond), et tagada lepingu sõlmimine, mis seob teda avalik-õigusliku asutusega IFP. Sellise kaitse eesmärk on tagada kliendile lepingu (täielikust või osalisest) täitmata jätmisest tuleneva kahju korral rahaline hüvitis. |
| --- | --- |

(221)

Komisjon on põhjendustes 204 jj esitatud arutluskäigu näitel tarnijatega seotud suhete puhul seisukohal, et riigitagatise puudumise korral peaks klient, kes soovib saada samal tasandil kaitset, sõlmima finantsvahendajaga (nt pank või kindlustusselts) täitmisgarantii (inglise keeles performance bond), et tagada lepingu sõlmimine, mis seob teda avalik-õigusliku asutusega IFP. Sellise kaitse eesmärk on tagada kliendile lepingu (täielikust või osalisest) täitmata jätmisest tuleneva kahju korral rahaline hüvitis.

| (222) | Komisjon võtab selles osas arvesse, et Prantsusmaa tunnistab teatavate reservatsioonidega ning nagu märgitud põhjenduses 66, et „avalik-õigusliku asutuse IFP puhul võis ainsa eeldatava mõjuna kindlaks määrata kasu, mida ta võis saada maksuvähendustest, kuna temalt ei nõutud täitmisgarantiid.” Prantsusmaa ametiasutused järeldavad seega ilma täiendavaid üksikasju esitamata, et „pankade ja kindlustusseltside poolt tavaliselt sellist liiki teenuste eest nõutava summaga võrreldes näib selline maksuvähendus olevat siiski väga väike summa.” |
| --- | --- |

(222)

Komisjon võtab selles osas arvesse, et Prantsusmaa tunnistab teatavate reservatsioonidega ning nagu märgitud põhjenduses 66, et „avalik-õigusliku asutuse IFP puhul võis ainsa eeldatava mõjuna kindlaks määrata kasu, mida ta võis saada maksuvähendustest, kuna temalt ei nõutud täitmisgarantiid.” Prantsusmaa ametiasutused järeldavad seega ilma täiendavaid üksikasju esitamata, et „pankade ja kindlustusseltside poolt tavaliselt sellist liiki teenuste eest nõutava summaga võrreldes näib selline maksuvähendus olevat siiski väga väike summa.”

| (223) | Komisjon märgib, et täitmisgarantii hinna arvutamisel võetakse arvesse mitut tegurit, eelkõige lepinguliiki ja tagatud summat, töötajaid, finantsseisundit, makseviivituse riski ja ettevõtja, kelle teenust kindlustatakse, võimalikku kahjumit. Samuti võetakse arvesse muid tegureid, mis on puhtalt rahalised, nagu nt tasud või vahendustasud. Avalikkusele kättesaadava teabe põhjal (210) hindab komisjon, et kasutatav määr kõigub tavaliselt 1 % ja 5 % vahel tagatisega hõlmatud käibest. |
| --- | --- |

(223)

Komisjon märgib, et täitmisgarantii hinna arvutamisel võetakse arvesse mitut tegurit, eelkõige lepinguliiki ja tagatud summat, töötajaid, finantsseisundit, makseviivituse riski ja ettevõtja, kelle teenust kindlustatakse, võimalikku kahjumit. Samuti võetakse arvesse muid tegureid, mis on puhtalt rahalised, nagu nt tasud või vahendustasud. Avalikkusele kättesaadava teabe põhjal (210) hindab komisjon, et kasutatav määr kõigub tavaliselt 1 % ja 5 % vahel tagatisega hõlmatud käibest.

| (224) | Kutselised vahendajad määravad tagatise tariifid kindlaks, tuginedes statistilistele meetoditele, mida on täiustatud vastavalt riskiliigile, nii et täitmisgarantii kindlat määra ei ole võimalik kehtestada a priori. Tagatise lõplik hind sõltub in fine võimaliku kahjumi summast ja kahjumi realiseerumise tõenäosusest. Kuigi teatavates sektorites (nt tsiviilehitus ja rahvusvaheline kaubandus) võidakse välja pakkuda „töö täieliku lõpuleviimise” tagatis, ei näi lepinguliste teadustegevusega seotud teenuste puhul olevat võimalik pakkuda „parimast võimalikust” suuremat tagatist, sest teadus- ja arendustegevus on loomult riskantne valdkond, mille puhul ei ole rakendusuuringute soetajal mingisugust kindlust, kas ta rakendusuuringud annavad kasutatavaid tulemusi või mitte. Komisjon märgib, et avalik-õigusliku asutuse IFP (sealhulgas tütarettevõtjate) klientidele lepingujärgselt tagatud summa piirdub tehtud rakendusuuringute ühekordse hinnaga. |
| --- | --- |

(224)

Kutselised vahendajad määravad tagatise tariifid kindlaks, tuginedes statistilistele meetoditele, mida on täiustatud vastavalt riskiliigile, nii et täitmisgarantii kindlat määra ei ole võimalik kehtestada a priori. Tagatise lõplik hind sõltub in fine võimaliku kahjumi summast ja kahjumi realiseerumise tõenäosusest. Kuigi teatavates sektorites (nt tsiviilehitus ja rahvusvaheline kaubandus) võidakse välja pakkuda „töö täieliku lõpuleviimise” tagatis, ei näi lepinguliste teadustegevusega seotud teenuste puhul olevat võimalik pakkuda „parimast võimalikust” suuremat tagatist, sest teadus- ja arendustegevus on loomult riskantne valdkond, mille puhul ei ole rakendusuuringute soetajal mingisugust kindlust, kas ta rakendusuuringud annavad kasutatavaid tulemusi või mitte. Komisjon märgib, et avalik-õigusliku asutuse IFP (sealhulgas tütarettevõtjate) klientidele lepingujärgselt tagatud summa piirdub tehtud rakendusuuringute ühekordse hinnaga.

| (225) | Komisjon tunnistab, et tal ei ole võimalik täpselt hinnata tagatissummat, mis oleks vajalik, et anda klientidele (sealhulgas tütarettevõtjatele) avalik-õigusliku asutuse IFP teadustegevusega seotud teenuste osas „parim võimalik tagatis”. Prantsusmaa ametiasutustele esitati sellekohane küsimus, millele nad vastasid 26. novembri 2010. aasta kirjas, väites, et neil ei olnud enam andmeid tagatissummade kohta, mida küsiti turul arendus- ja teadustegevuse valdkonna konkreetsete riskide vastu kindlustamiseks. Komisjon arvab siiski, et turul sellise riski (mis piirdub teadustegevuse parima võimaliku tagatisega ning on seega väiksem riskist, mis on lepingus seotud töö täieliku lõpuleviimisega) vastu kindlustamiseks nõutav tagatissumma peaks igal juhul olema väiksem põhjenduses 223 esitatud prognoositavast maksimumsummast. Samuti leiab komisjon, et selline maksimummäär, milleks on 5 % käibest, mis tuleneb tagatisega hõlmatud teenuste osutamisest, sisaldab igal juhul tagatissummat, mis on vajalik sellise riski vastu kindlustamiseks. |
| --- | --- |

(225)

Komisjon tunnistab, et tal ei ole võimalik täpselt hinnata tagatissummat, mis oleks vajalik, et anda klientidele (sealhulgas tütarettevõtjatele) avalik-õigusliku asutuse IFP teadustegevusega seotud teenuste osas „parim võimalik tagatis”. Prantsusmaa ametiasutustele esitati sellekohane küsimus, millele nad vastasid 26. novembri 2010. aasta kirjas, väites, et neil ei olnud enam andmeid tagatissummade kohta, mida küsiti turul arendus- ja teadustegevuse valdkonna konkreetsete riskide vastu kindlustamiseks. Komisjon arvab siiski, et turul sellise riski (mis piirdub teadustegevuse parima võimaliku tagatisega ning on seega väiksem riskist, mis on lepingus seotud töö täieliku lõpuleviimisega) vastu kindlustamiseks nõutav tagatissumma peaks igal juhul olema väiksem põhjenduses 223 esitatud prognoositavast maksimumsummast. Samuti leiab komisjon, et selline maksimummäär, milleks on 5 % käibest, mis tuleneb tagatisega hõlmatud teenuste osutamisest, sisaldab igal juhul tagatissummat, mis on vajalik sellise riski vastu kindlustamiseks.

| (226) | Sellise majandustegevuse summa osas, millel võib olla kõnealune tagatis, tuletab komisjon meelde, et esineb kaht liiki majandustegevust: esiteks infrastruktuuri rentimine, teadustöötajate kättesaadavaks tegemine ja õigusteenuste pakkumine, samuti avalik-õigusliku asutuse IFP osutatav lepinguline teadustegevus (nii kolmandatele isikutele kui ka oma tütarettevõtjatele); teiseks avalik-õigusliku asutuse IFP tehnoloogia ülekandmine tütarettevõtjatele Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades. Avalik-õigusliku asutuse IFP tegevuse kohta Beicip-Franlab (211) ainuõiguslikes tegevusvaldkondades on komisjon juba sedastanud, et seda rahastatakse täielikult naftaväljade kasutamise alase nõustamise ja geoinfosüsteemide turul saadud tulust. Komisjon on riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool) kindlaks teinud, et ei toimu riiklike rahaliste vahendite kontsernisisest ülekandmist avalik-õiguslikult asutuselt IFP tema tütarettevõtjale Beicip-Franlab ning ärisuhted kahe üksuse vahel kulgevad normaalsetes turutingimustes. Äriühingu Beicip-Franlab poolt avalik-õiguslikule asutusele IFP makstud tasu hõlmab suures osas (212) viimase teostatud töö kulu tema tütarettevõtja ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas. Komisjon saab järeldada, et kasutatud tariifid on sellised, et Beicip-Franlab on igal juhul juba võtnud enda kanda võimaliku täiendava mõju, mis riigitagatisel võib olla IFP toetatud teadustegevuse kulule. Sellistel tingimustel ei ole riigitagatise olemasolu tütar- ja emaettevõtja kaubandussuhetes sellise iseloomuga, mis annaks konkurentsieelise avalik-õigusliku asutuse IFP tegevusele oma tütarettevõtja Beicip-Franlab ainuõiguslikes teadusvaldkondades. Seega ei kujuta nende võimalik hõlmamine riigitagatisega endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(226)

Sellise majandustegevuse summa osas, millel võib olla kõnealune tagatis, tuletab komisjon meelde, et esineb kaht liiki majandustegevust: esiteks infrastruktuuri rentimine, teadustöötajate kättesaadavaks tegemine ja õigusteenuste pakkumine, samuti avalik-õigusliku asutuse IFP osutatav lepinguline teadustegevus (nii kolmandatele isikutele kui ka oma tütarettevõtjatele); teiseks avalik-õigusliku asutuse IFP tehnoloogia ülekandmine tütarettevõtjatele Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades. Avalik-õigusliku asutuse IFP tegevuse kohta Beicip-Franlab (211) ainuõiguslikes tegevusvaldkondades on komisjon juba sedastanud, et seda rahastatakse täielikult naftaväljade kasutamise alase nõustamise ja geoinfosüsteemide turul saadud tulust. Komisjon on riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool) kindlaks teinud, et ei toimu riiklike rahaliste vahendite kontsernisisest ülekandmist avalik-õiguslikult asutuselt IFP tema tütarettevõtjale Beicip-Franlab ning ärisuhted kahe üksuse vahel kulgevad normaalsetes turutingimustes. Äriühingu Beicip-Franlab poolt avalik-õiguslikule asutusele IFP makstud tasu hõlmab suures osas (212) viimase teostatud töö kulu tema tütarettevõtja ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas. Komisjon saab järeldada, et kasutatud tariifid on sellised, et Beicip-Franlab on igal juhul juba võtnud enda kanda võimaliku täiendava mõju, mis riigitagatisel võib olla IFP toetatud teadustegevuse kulule. Sellistel tingimustel ei ole riigitagatise olemasolu tütar- ja emaettevõtja kaubandussuhetes sellise iseloomuga, mis annaks konkurentsieelise avalik-õigusliku asutuse IFP tegevusele oma tütarettevõtja Beicip-Franlab ainuõiguslikes teadusvaldkondades. Seega ei kujuta nende võimalik hõlmamine riigitagatisega endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (227) | Avalik-õigusliku asutuse IFP esimest liiki tegevuse kohta nii kolmandate isikute kui ka tütarettevõtjate heaks on Prantsusmaa ametiasutused esitanud 26. novembri 2010. aasta kirjas summa, mida avalik-õiguslik asutus IFP sai majandustegevusest ajavahemikus 2006–2009. Esitatud teabest nähtub, et teadustegevusega seotud teenuste aasta keskmine summa kõnealuse ajavahemiku kohta oli ligikaudu [...] (*) eurot, millest [...] (*) eurot kolmandatele isikutele ja [...] (*) eurot tütarettevõtjatele osutatud teenuste eest. |
| --- | --- |

(227)

Avalik-õigusliku asutuse IFP esimest liiki tegevuse kohta nii kolmandate isikute kui ka tütarettevõtjate heaks on Prantsusmaa ametiasutused esitanud 26. novembri 2010. aasta kirjas summa, mida avalik-õiguslik asutus IFP sai majandustegevusest ajavahemikus 2006–2009. Esitatud teabest nähtub, et teadustegevusega seotud teenuste aasta keskmine summa kõnealuse ajavahemiku kohta oli ligikaudu [...] (*) eurot, millest [...] (*) eurot kolmandatele isikutele ja [...] (*) eurot tütarettevõtjatele osutatud teenuste eest.

| (228) | Prantsusmaa ametiasutused on esitanud ka andmed haldusteenuste kohta, mida avalik-õiguslik asutus IFP osutas sama ajavahemiku jooksul oma tütarettevõtjatele. Teabe põhjal on alates 2006. aastast keskmine iga-aastane summa, mille kohta avalik-õiguslik asutus IFP on esitanud arve oma tütarettevõtjatele, ligikaudu [...] (*) eurot lähetatud personali ja [...] (*) eurot majutuskulude eest (213). |
| --- | --- |

(228)

Prantsusmaa ametiasutused on esitanud ka andmed haldusteenuste kohta, mida avalik-õiguslik asutus IFP osutas sama ajavahemiku jooksul oma tütarettevõtjatele. Teabe põhjal on alates 2006. aastast keskmine iga-aastane summa, mille kohta avalik-õiguslik asutus IFP on esitanud arve oma tütarettevõtjatele, ligikaudu [...] (*) eurot lähetatud personali ja [...] (*) eurot majutuskulude eest (213).

| (229) | Teist liiki tegevuse, st avalik-õigusliku asutuse IFP tehnoloogia üleandmise kohta tütarettevõtjatele äriühingute Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades, tuleks esiteks märkida, et riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses olid juba esitatud tegevussummad 2006. aasta kohta:






  a) | äriühingu Axens ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas sai avalik-õiguslik asutus IFP [...] (*) eurot rakendusuuringule eelnevate tehnilise teostatavuse uuringute eest ning [...] (*) eurot rakendusuuringute eest ehk kokku saadi majandustegevusest [...] (*) eurot; |
| --- | --- | --- |

(229)

Teist liiki tegevuse, st avalik-õigusliku asutuse IFP tehnoloogia üleandmise kohta tütarettevõtjatele äriühingute Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades, tuleks esiteks märkida, et riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses olid juba esitatud tegevussummad 2006. aasta kohta:

a)

äriühingu Axens ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas sai avalik-õiguslik asutus IFP [...] (*) eurot rakendusuuringule eelnevate tehnilise teostatavuse uuringute eest ning [...] (*) eurot rakendusuuringute eest ehk kokku saadi majandustegevusest [...] (*) eurot;

| b) | äriühingu Prosernat ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas sai avalik-õiguslik asutus IFP [...] (*) eurot tehnilise teostatavuse uuringute eest ning [...] (*) eurot rakendusuuringute eest ehk kokku saadi majandustegevusest [...] (*) eurot; |
| --- | --- |

b)

äriühingu Prosernat ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas sai avalik-õiguslik asutus IFP [...] (*) eurot tehnilise teostatavuse uuringute eest ning [...] (*) eurot rakendusuuringute eest ehk kokku saadi majandustegevusest [...] (*) eurot;

| c) | avalik-õiguslik asutus IFP sai kokku 56,4 miljonit eurot teadustegevusega seotud teenuste eest oma tütarettevõtjate ainuõiguslikes tegevusvaldkondades (millest 7,4 miljonit eurot tehnilise teostatavuse uuringute ja 49,0 miljonit eurot rakendusuuringute eest), samas kui omavahendite summa oli üksnes [...] (*) eurot, mistõttu komisjon on arvamusel, et teadustegevust toetati riiklikest vahenditest 11,3 miljoni euro ulatuses (st abi osatähtsus (214) oli 20 %). |
| --- | --- |

c)

avalik-õiguslik asutus IFP sai kokku 56,4 miljonit eurot teadustegevusega seotud teenuste eest oma tütarettevõtjate ainuõiguslikes tegevusvaldkondades (millest 7,4 miljonit eurot tehnilise teostatavuse uuringute ja 49,0 miljonit eurot rakendusuuringute eest), samas kui omavahendite summa oli üksnes [...] (*) eurot, mistõttu komisjon on arvamusel, et teadustegevust toetati riiklikest vahenditest 11,3 miljoni euro ulatuses (st abi osatähtsus (214) oli 20 %).

| (230) | Vastavalt riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) artikli 5 lõikele 1 peab Prantsusmaa kuni ainuõiguslike lepingute lõppkuupäevani „esitama komisjonile üksikasjaliku aastaaruande projektidest, mida IFP on teostanud oma tütarettevõtjate Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades.” Neis iga-aastastes aruannetes esitatud teave võimaldab täpselt välja arvutada selliste teadustegevusega seotud teenuste summa aasta kohta, mida avalik-õiguslik asutus IFP teostas oma tütarettevõtjate jaoks nende ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas. |
| --- | --- |

(230)

Vastavalt riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) artikli 5 lõikele 1 peab Prantsusmaa kuni ainuõiguslike lepingute lõppkuupäevani „esitama komisjonile üksikasjaliku aastaaruande projektidest, mida IFP on teostanud oma tütarettevõtjate Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades.” Neis iga-aastastes aruannetes esitatud teave võimaldab täpselt välja arvutada selliste teadustegevusega seotud teenuste summa aasta kohta, mida avalik-õiguslik asutus IFP teostas oma tütarettevõtjate jaoks nende ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas.

| (231) | Prantsusmaa on praeguseks edastanud komisjonile 2007., 2008. ja 2009. aasta aruande. Võttes arvesse raamatupidamisandmete töötlemiseks vajalikku aega, edastatakse 2010. aasta aruanne 2011. aasta jooksul. |
| --- | --- |

(231)

Prantsusmaa on praeguseks edastanud komisjonile 2007., 2008. ja 2009. aasta aruande. Võttes arvesse raamatupidamisandmete töötlemiseks vajalikku aega, edastatakse 2010. aasta aruanne 2011. aasta jooksul.

| (232) | Äriühingu Axens ainuõiguslike tegevusvaldkondade majandustegevuse kokkuvõte aastate 2007–2009 kohta on esitatud tabelis 3, mis asub käesolevas põhjenduses (andmed esitatud tuhandetes eurodes).

  Tabel 3


  Avalik-õigusliku asutuse IFP tegevus äriühingu Axens ainuõiguslikes tegevusvaldkondades ajavahemikus 2007–2009









  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| Kokku | Kogukulu | Omavahendid kokku | Riigi ressursid (+) või kasum (–) |
| 2007 | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| 2008 | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| 2009 | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |

(232)

Äriühingu Axens ainuõiguslike tegevusvaldkondade majandustegevuse kokkuvõte aastate 2007–2009 kohta on esitatud tabelis 3, mis asub käesolevas põhjenduses (andmed esitatud tuhandetes eurodes).

Tabel 3

Avalik-õigusliku asutuse IFP tegevus äriühingu Axens ainuõiguslikes tegevusvaldkondades ajavahemikus 2007–2009

(tuhandetes eurodes)

Kokku

Kogukulu

Omavahendid kokku

Riigi ressursid (+) või kasum (–)

2007

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

2008

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

2009

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

| (233) | Selliste teadustegevusega seotud teenuste osa, mida avalik-õiguslik asutus IFP osutas äriühingu Axens ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas, oli majandustegevuses 2007. aastal [...] (*) eurot, 2008. aastal [...] (*) eurot ja 2009. aastal [...] (*) eurot, mis on võrreldav sellega, mida komisjon sedastas riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses 2006. aasta kohta ([...] (*) eurot) |
| --- | --- |

(233)

Selliste teadustegevusega seotud teenuste osa, mida avalik-õiguslik asutus IFP osutas äriühingu Axens ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas, oli majandustegevuses 2007. aastal [...] (*) eurot, 2008. aastal [...] (*) eurot ja 2009. aastal [...] (*) eurot, mis on võrreldav sellega, mida komisjon sedastas riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses 2006. aasta kohta ([...] (*) eurot)

| (234) | Äriühingu Prosernat ainuõiguslike tegevusvaldkondade majandustegevuse kokkuvõte aastate 2007–2009 kohta on esitatud tabelis 4, mis asub käesolevas põhjenduses (tuhandetes eurodes).

  Tabel 4


  Avalik-õigusliku asutuse IFP tegevus äriühingu Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades ajavahemikus 2007–2009









  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| Kokku | Kogukulu | Omavahendid kokku | Riigi ressursid (+) või kasum (–) |
| 2007 | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| 2008 | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| 2009 | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |

(234)

Äriühingu Prosernat ainuõiguslike tegevusvaldkondade majandustegevuse kokkuvõte aastate 2007–2009 kohta on esitatud tabelis 4, mis asub käesolevas põhjenduses (tuhandetes eurodes).

Tabel 4

Avalik-õigusliku asutuse IFP tegevus äriühingu Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades ajavahemikus 2007–2009

(tuhandetes eurodes)

Kokku

Kogukulu

Omavahendid kokku

Riigi ressursid (+) või kasum (–)

2007

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

2008

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

2009

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

| (235) | Selliste teadustegevusega seotud teenuste osa, mida avalik-õiguslik asutus IFP osutas äriühingu Prosernat ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas, oli majandustegevuses 2007. aastal [...] (*) eurot, 2008. aastal [...] (*) eurot ja 2009. aastal [...] (*) eurot, mis on võrreldav sellega, mida komisjon sedastas riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses 2006. aasta kohta ([...] (*) eurot). |
| --- | --- |

(235)

Selliste teadustegevusega seotud teenuste osa, mida avalik-õiguslik asutus IFP osutas äriühingu Prosernat ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas, oli majandustegevuses 2007. aastal [...] (*) eurot, 2008. aastal [...] (*) eurot ja 2009. aastal [...] (*) eurot, mis on võrreldav sellega, mida komisjon sedastas riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses 2006. aasta kohta ([...] (*) eurot).

| (236) | Eelnevat arvesse võttes leiab komisjon, et avalik-õiguslikul asutusel IFP oli oma majandustegevuse teostamisel tegelik majanduslik eelis, sest ta ei pidanud maksma tagatissummat, mis vastab täitmisgarantiile või vähemalt „parimale võimalikule” tagatisele, mida ta sai teadustegevuses pakkuda oma klientidele, sealhulgas oma tütarettevõtjate Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades. Kuigi komisjonil ei ole tagatisega hõlmatud riski eripära arvesse võttes võimalik eelise summat täpselt kindlaks määrata, on ta seisukohal, et igal juhul ei saa see ületada summasid, mis on esitatud käesolevas põhjenduses tabelis 5 teenuste ja aastate kaupa („EUR” tähistab „eurot”).

  Tabel 5


  Avalik-õigusliku asutuse IFP majandusliku eelise võimendus suhetes klientidega piiramatu tagatise tõttu ajavahemikus 2006–2009 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teadustegevusega seotud teenused (ei kuulu tütarettevõtjate ainuõiguslikesse tegevusvaldkondadesse) | K
  (miljonit EUR) | Võimendus (215)

  (riskipreemia) | K
  (miljonit EUR) | Võimendus
  (riskipreemia) | K
  (miljonit EUR) | Võimendus
  (riskipreemia) | K
  (miljonit EUR) | Võimendus
  (riskipreemia) |
| Tütarettevõtjatele | [...] (*) | [...] (*)EUR | [...] (*) | [...] (*) EUR | [...] (*) | [...] (*) EUR | [...] (*) | [...] (*) EUR |
| Kolmandatele isikutele | [...] (*) | [...] (*)EUR | [...] (*) | [...] (*) EUR | [...] (*) | [...] (*) EUR | [...] (*) | [...] (*) EUR |
| Haldusteenuste osutamine | | | | | | | | |
| Lähetatud personali arved | [...] (*) | [...] (*) EUR | [...] (*) | [...] (*) EUR | [...] (*) | [...] (*)EUR | [...] (*) | [...] (*) EUR |
| Majutuskulude arved | [...] (*) | [...] (*) EUR | [...] (*) | [...] (*) EUR | [...] (*) | [...] (*) EUR | [...] (*) | [...] (*) EUR |
| Teenused äriühingu Axens ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas | [...] (*) | [...] (*) miljonit EUR | [...] (*) | [...] (*) miljonit EUR | [...] (*) | [...] (*) miljonit EUR | [...] (*) | [...] (*) miljonit EUR |
| Teenused äriühingu Prosernat ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas | [...] (*) | [...] (*) EUR | [...] (*) | [...] (*) EUR | [...] (*) | [...] (*) EUR | [...] (*) | [...] (*) EUR |
| | | | | | | | | |
| Tütarettevõtjatele kokku | [...] (*) | [...] (*)miljonit EUR | [...] (*) | [...] (*) miljonit EUR | [...] (*) | [...] (*) miljonit EUR | [...] (*) | [...] (*) miljonit EUR |
| Kolmandatele isikutele kokku | [...] (*) | [...] (*) EUR | [...] (*) | [...] (*) EUR | [...] (*) | [...] (*) EUR | [...] (*) | [...] (*) EUR |

(236)

Eelnevat arvesse võttes leiab komisjon, et avalik-õiguslikul asutusel IFP oli oma majandustegevuse teostamisel tegelik majanduslik eelis, sest ta ei pidanud maksma tagatissummat, mis vastab täitmisgarantiile või vähemalt „parimale võimalikule” tagatisele, mida ta sai teadustegevuses pakkuda oma klientidele, sealhulgas oma tütarettevõtjate Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades. Kuigi komisjonil ei ole tagatisega hõlmatud riski eripära arvesse võttes võimalik eelise summat täpselt kindlaks määrata, on ta seisukohal, et igal juhul ei saa see ületada summasid, mis on esitatud käesolevas põhjenduses tabelis 5 teenuste ja aastate kaupa („EUR” tähistab „eurot”).

Tabel 5

Avalik-õigusliku asutuse IFP majandusliku eelise võimendus suhetes klientidega piiramatu tagatise tõttu ajavahemikus 2006–2009

2006

2007

2008

2009

Teadustegevusega seotud teenused (ei kuulu tütarettevõtjate ainuõiguslikesse tegevusvaldkondadesse)

K

(miljonit EUR)

Võimendus (215)

(riskipreemia)

K

(miljonit EUR)

Võimendus

(riskipreemia)

K

(miljonit EUR)

Võimendus

(riskipreemia)

K

(miljonit EUR)

Võimendus

(riskipreemia)

Tütarettevõtjatele

[...] (*)

[...] (*)EUR

[...] (*)

[...] (*) EUR

[...] (*)

[...] (*) EUR

[...] (*)

[...] (*) EUR

Kolmandatele isikutele

[...] (*)

[...] (*)EUR

[...] (*)

[...] (*) EUR

[...] (*)

[...] (*) EUR

[...] (*)

[...] (*) EUR

Haldusteenuste osutamine

Lähetatud personali arved

[...] (*)

[...] (*) EUR

[...] (*)

[...] (*) EUR

[...] (*)

[...] (*)EUR

[...] (*)

[...] (*) EUR

Majutuskulude arved

[...] (*)

[...] (*) EUR

[...] (*)

[...] (*) EUR

[...] (*)

[...] (*) EUR

[...] (*)

[...] (*) EUR

Teenused äriühingu Axens ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas

[...] (*)

[...] (*) miljonit EUR

[...] (*)

[...] (*) miljonit EUR

[...] (*)

[...] (*) miljonit EUR

[...] (*)

[...] (*) miljonit EUR

Teenused äriühingu Prosernat ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas

[...] (*)

[...] (*) EUR

[...] (*)

[...] (*) EUR

[...] (*)

[...] (*) EUR

[...] (*)

[...] (*) EUR

Tütarettevõtjatele kokku

[...] (*)

[...] (*)miljonit EUR

[...] (*)

[...] (*) miljonit EUR

[...] (*)

[...] (*) miljonit EUR

[...] (*)

[...] (*) miljonit EUR

Kolmandatele isikutele kokku

[...] (*)

[...] (*) EUR

[...] (*)

[...] (*) EUR

[...] (*)

[...] (*) EUR

[...] (*)

[...] (*) EUR

| (237) | Igal juhul jääb Prantsusmaa ametiasutustele võimalus teavitada täpsemast meetodist, kuidas hinnata eelist, mis on avalik-õiguslikul asutusel tagatise tõttu suhetes klientidega. Põhinedes majanduslikul eksperditeadmistel, võib komisjon selle uurimise ajal vastuväiteid tekitanud meetodi heaks kiita ning Prantsusmaa võib seda kasutada käesoleva otsusega seotud konkreetsete teabevajaduste rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(237)

Igal juhul jääb Prantsusmaa ametiasutustele võimalus teavitada täpsemast meetodist, kuidas hinnata eelist, mis on avalik-õiguslikul asutusel tagatise tõttu suhetes klientidega. Põhinedes majanduslikul eksperditeadmistel, võib komisjon selle uurimise ajal vastuväiteid tekitanud meetodi heaks kiita ning Prantsusmaa võib seda kasutada käesoleva otsusega seotud konkreetsete teabevajaduste rahuldamiseks.

| (238) | Lõpuks märgib komisjon, et eelis avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tarnijate suhtes on valikuline, kuivõrd tema konkurentidel, kelle suhtes kehtivad jätkuvalt tavaõigusega ette nähtud saneerimis- ja likvideerimismenetlused, ei ole võrreldavat tagatist, mille on andnud riik ning mis on põhiolemuselt seotud avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õigusliku staatusega. |
| --- | --- |

(238)

Lõpuks märgib komisjon, et eelis avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tarnijate suhtes on valikuline, kuivõrd tema konkurentidel, kelle suhtes kehtivad jätkuvalt tavaõigusega ette nähtud saneerimis- ja likvideerimismenetlused, ei ole võrreldavat tagatist, mille on andnud riik ning mis on põhiolemuselt seotud avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õigusliku staatusega.

7.1.4.2   
  Kontserni IFP eraõiguslikele tütarettevõtjatele ülekantud eelised

| (239) | Menetluse algatamise otsuses märkis komisjon avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjate kohta, et esialgse uurimise etapis ei ole võimalik välistada, et „kolm tütarettevõtjat võisid kasu saada avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest tulenevast eelisest, nt soodsamatest laenutingimustest” (216). |
| --- | --- |

(239)

Menetluse algatamise otsuses märkis komisjon avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjate kohta, et esialgse uurimise etapis ei ole võimalik välistada, et „kolm tütarettevõtjat võisid kasu saada avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest tulenevast eelisest, nt soodsamatest laenutingimustest” (216).

| (240) | Käesolevale põhjalikule uurimisele tuginedes ei saa jaotises 7.1.1.2 loetletud põhjustel ning võttes arvesse, et Prantsuse õiguses puudub aktsionäri üldine vastutus tütarettevõtjate tegude eest äriühingute kontsernis, väita, et avalik-õiguslikku asutust IFP ja seega Prantsuse riiki võiks pidada vastutavaks võlanõuete eest, mis kolmandatel isikutel on seoses äriühingu Axens ja Prosernat majandustegevusega, eelkõige juhul, kui viimaste suhtes on algatatud likvideerimismenetlus. |
| --- | --- |

(240)

Käesolevale põhjalikule uurimisele tuginedes ei saa jaotises 7.1.1.2 loetletud põhjustel ning võttes arvesse, et Prantsuse õiguses puudub aktsionäri üldine vastutus tütarettevõtjate tegude eest äriühingute kontsernis, väita, et avalik-õiguslikku asutust IFP ja seega Prantsuse riiki võiks pidada vastutavaks võlanõuete eest, mis kolmandatel isikutel on seoses äriühingu Axens ja Prosernat majandustegevusega, eelkõige juhul, kui viimaste suhtes on algatatud likvideerimismenetlus.

| (241) | Siiski tuleks märkida vastavalt põhjenduses 177 meenutatule, et kuigi komisjon otsustas riigiabi N 531/05 käsitlevas otsuses, millele on viidatud eespool, et aktsiaseltsina kehtib La Banque Postale’i (postipanga) suhtes tavaõigus äriühingute saneerimise ja likvideerimise küsimuses ning seega ei ole tal riigi piiramatut tagatist, pidas komisjon siiski vajalikuks käsitleda seda, millist mõju võis avaldada ainuaktsionärile antud riigitagatise ülekandmine tütarettevõtjatele (217). |
| --- | --- |

(241)

Siiski tuleks märkida vastavalt põhjenduses 177 meenutatule, et kuigi komisjon otsustas riigiabi N 531/05 käsitlevas otsuses, millele on viidatud eespool, et aktsiaseltsina kehtib La Banque Postale’i (postipanga) suhtes tavaõigus äriühingute saneerimise ja likvideerimise küsimuses ning seega ei ole tal riigi piiramatut tagatist, pidas komisjon siiski vajalikuks käsitleda seda, millist mõju võis avaldada ainuaktsionärile antud riigitagatise ülekandmine tütarettevõtjatele (217).

| (242) | Täpsemalt hindas (218) komisjon, et kontserni toimimise struktuur põhjustab aktsionäri (La Poste) ja tütarettevõtja (La Banque Postale) vahel vahendite ülekandmist, kuna ühendatud on järgmiste tegurite mõju: i) tütarettevõtja kasutab inimressursse ja vahendeid, mida emaettevõtja on kättesaadavaks teinud ning ii) nende vahendite eest tasutakse emaettevõtja toetatud hinda, mistõttu juhul, kui majanduslik eelis on La Poste’i kulu vähendav, väheneks postipanga makstud tasu emaettevõtjale konkurentsi tõttu, tuues kaasa majandusliku eelise (vähemalt osalise) ülekandmise tütarettevõtjale. |
| --- | --- |

(242)

Täpsemalt hindas (218) komisjon, et kontserni toimimise struktuur põhjustab aktsionäri (La Poste) ja tütarettevõtja (La Banque Postale) vahel vahendite ülekandmist, kuna ühendatud on järgmiste tegurite mõju: i) tütarettevõtja kasutab inimressursse ja vahendeid, mida emaettevõtja on kättesaadavaks teinud ning ii) nende vahendite eest tasutakse emaettevõtja toetatud hinda, mistõttu juhul, kui majanduslik eelis on La Poste’i kulu vähendav, väheneks postipanga makstud tasu emaettevõtjale konkurentsi tõttu, tuues kaasa majandusliku eelise (vähemalt osalise) ülekandmise tütarettevõtjale.

| (243) | Komisjon leiab samamoodi kui riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool), et teatav ülekandmine toimus ja nimelt tariifide valikul, mida avalik-õiguslik asutus IFP kasutas äriühingutele Axens ja Prosernat nende ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas osutatud teenuste puhul, nii et kontsernisisesed ärisuhted ei allunud turuloogikale, vaid pakkusid hoopis tütarettevõtjate majandustegevuse ristsubsideerimise võimalust emaettevõtja kasutusse antud riiklike vahendite kaudu. Vastavalt põhjendusele 226 on komisjon lisaks järeldanud, et avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtja Beicip-Prosernat (219) suhted kulgesid normaalsetes turutingimustes. |
| --- | --- |

(243)

Komisjon leiab samamoodi kui riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool), et teatav ülekandmine toimus ja nimelt tariifide valikul, mida avalik-õiguslik asutus IFP kasutas äriühingutele Axens ja Prosernat nende ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas osutatud teenuste puhul, nii et kontsernisisesed ärisuhted ei allunud turuloogikale, vaid pakkusid hoopis tütarettevõtjate majandustegevuse ristsubsideerimise võimalust emaettevõtja kasutusse antud riiklike vahendite kaudu. Vastavalt põhjendusele 226 on komisjon lisaks järeldanud, et avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtja Beicip-Prosernat (219) suhted kulgesid normaalsetes turutingimustes.

| (244) | Komisjon pidas eespool viidatud La Banque Postale’i juhtumis vajalikuks, et Prantsusmaa ametiasutused võtavad kohustuse seada sisse süsteem, mis ei võimalda emaettevõtja võimalikku eelist kasutada tütarettevõtjate tasandil. Rahastamistingimuste puhul seisnes see kohustus „iga tehingu puhul laenulepingutesse (kõikide lepinguga hõlmatud instrumentide kohta) kirjaliku märke lisamises selle kohta, et vastavalt Prantsusmaa õigusele (eriti tulenevalt õigusaktiga antud sõnaselge loa vajadusest iga tagatise puhul) ei ole käesoleval finantstehingul ühtegi otsest ega kaudset riigitagatist. See lepinguline säte tuleb märkida iga tehingu prospekti” (220). |
| --- | --- |

(244)

Komisjon pidas eespool viidatud La Banque Postale’i juhtumis vajalikuks, et Prantsusmaa ametiasutused võtavad kohustuse seada sisse süsteem, mis ei võimalda emaettevõtja võimalikku eelist kasutada tütarettevõtjate tasandil. Rahastamistingimuste puhul seisnes see kohustus „iga tehingu puhul laenulepingutesse (kõikide lepinguga hõlmatud instrumentide kohta) kirjaliku märke lisamises selle kohta, et vastavalt Prantsusmaa õigusele (eriti tulenevalt õigusaktiga antud sõnaselge loa vajadusest iga tagatise puhul) ei ole käesoleval finantstehingul ühtegi otsest ega kaudset riigitagatist. See lepinguline säte tuleb märkida iga tehingu prospekti” (220).

| (245) | Prantsusmaa ametiasutused on kõnealusel juhul võtnud avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjate (Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat) laenutingimuste osas kohustuse teha laenulepingutesse (kõikide lepinguga hõlmatud instrumentide kohta) iga tehingu puhul järgmine kirjalik märge: „vastavalt Prantsusmaa õigusele (eriti tulenevalt õigusaktiga antud sõnaselge loa vajadusest iga tagatise puhul) ei ole käesoleval finantstehingul ühtegi otsest ega kaudset riigitagatist.” |
| --- | --- |

(245)

Prantsusmaa ametiasutused on kõnealusel juhul võtnud avalik-õigusliku asutuse IFP tütarettevõtjate (Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat) laenutingimuste osas kohustuse teha laenulepingutesse (kõikide lepinguga hõlmatud instrumentide kohta) iga tehingu puhul järgmine kirjalik märge: „vastavalt Prantsusmaa õigusele (eriti tulenevalt õigusaktiga antud sõnaselge loa vajadusest iga tagatise puhul) ei ole käesoleval finantstehingul ühtegi otsest ega kaudset riigitagatist.”

| (246) | Komisjon on märkinud riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool) seoses inimressursside ja materiaalsete vahenditega, mida emaettevõtja on tütarettevõtjate kasutusse andnud, et „juhul kui majandustegevust subsideeritakse, tuleneb see asjaomaste tütarettevõtete poolt emaettevõttele makstavate tasude suurusest ning kajastub IFP raamatupidamises” (221). Avalik-õigusliku asutuse IFP raamatupidamist analüüsides ei ole komisjon riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool) 2006. aasta puhul ning Prantsusmaa ametiasutuste esitatud iga-aastastes aruannetes järgnevate aastate puhul ainsate kuluelementidena veel arvesse võtnud neid, mis on seotud avalik-õigusliku asutuse IFP poolt tütarettevõtjatele osutatud teenuste hõlmamisega piiramatu tagatisega. Riigile ei makstud täitmisgarantiile vastavat tagatissummat ega kindlasti mitte ka parimat võimalikku tagatist, samuti ei olnud võimalik seda tarifitseerida tütarettevõtjatele osutatud teenustes. |
| --- | --- |

(246)

Komisjon on märkinud riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool) seoses inimressursside ja materiaalsete vahenditega, mida emaettevõtja on tütarettevõtjate kasutusse andnud, et „juhul kui majandustegevust subsideeritakse, tuleneb see asjaomaste tütarettevõtete poolt emaettevõttele makstavate tasude suurusest ning kajastub IFP raamatupidamises” (221). Avalik-õigusliku asutuse IFP raamatupidamist analüüsides ei ole komisjon riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool) 2006. aasta puhul ning Prantsusmaa ametiasutuste esitatud iga-aastastes aruannetes järgnevate aastate puhul ainsate kuluelementidena veel arvesse võtnud neid, mis on seotud avalik-õigusliku asutuse IFP poolt tütarettevõtjatele osutatud teenuste hõlmamisega piiramatu tagatisega. Riigile ei makstud täitmisgarantiile vastavat tagatissummat ega kindlasti mitte ka parimat võimalikku tagatist, samuti ei olnud võimalik seda tarifitseerida tütarettevõtjatele osutatud teenustes.

| (247) | Seetõttu tuleks asuda seisukohale, et avalik-õigusliku asutuse staatusest tulenev majanduslik eelis kanti antud juhul üle selle eraõiguslikele tütarettevõtjatele Axens ja Prosernat. |
| --- | --- |

(247)

Seetõttu tuleks asuda seisukohale, et avalik-õigusliku asutuse staatusest tulenev majanduslik eelis kanti antud juhul üle selle eraõiguslikele tütarettevõtjatele Axens ja Prosernat.

| (248) | Prantsusmaa ametiasutused on kinnitanud selliste lepingute olemasolu, mida avalik-õiguslik asutus IFP ja selle tütarettevõtjad Axens, Prosernat ja Beicip-Franlab on ühiste tarnijatega ühiselt allkirjastanud, mida komisjon on nimetanud menetluse algatamise otsuses ning millele äriühing UOP Limited on viidanud oma märkustes, nagu esitatud põhjenduses 73, kuid täpsustanud, et need hõlmasid peamiselt transporti (lennu- ja raudteetransporti) seoses eri üksuste töötajate ametireisidega. Komisjon arvab, et kui tütarettevõtjad võisid kasu saada kontsernile IFP antud soodsamatest ostutingimustest, mis asjaomaste tarnete puhul ei ole tõendatud, siis oli põhjuseks pigem tarnijate kehtestatud põhimõte anda ühisostude puhul suurtelt tellimuskogustelt allahindlust, mitte aga tagatise võimalik mõju. Isegi kui eeldada, et jaotise 7.1.4.1 B osas esitatud analüüsi avalik-õigusliku asutuse IFP kohta võib tütarettevõtjatele seoses ühiste tarnetega üle kanda ning et viimased said odavamaid teenuseid tänu sellisele eelise ülekandemehhanismile, mis oli avalik-õiguslikul asutusel IFP tagatise tõttu, on kõnealused summad igal juhul nii väikesed, et komisjon kahtleb tegeliku majandusliku eelise olemasolus. |
| --- | --- |

(248)

Prantsusmaa ametiasutused on kinnitanud selliste lepingute olemasolu, mida avalik-õiguslik asutus IFP ja selle tütarettevõtjad Axens, Prosernat ja Beicip-Franlab on ühiste tarnijatega ühiselt allkirjastanud, mida komisjon on nimetanud menetluse algatamise otsuses ning millele äriühing UOP Limited on viidanud oma märkustes, nagu esitatud põhjenduses 73, kuid täpsustanud, et need hõlmasid peamiselt transporti (lennu- ja raudteetransporti) seoses eri üksuste töötajate ametireisidega. Komisjon arvab, et kui tütarettevõtjad võisid kasu saada kontsernile IFP antud soodsamatest ostutingimustest, mis asjaomaste tarnete puhul ei ole tõendatud, siis oli põhjuseks pigem tarnijate kehtestatud põhimõte anda ühisostude puhul suurtelt tellimuskogustelt allahindlust, mitte aga tagatise võimalik mõju. Isegi kui eeldada, et jaotise 7.1.4.1 B osas esitatud analüüsi avalik-õigusliku asutuse IFP kohta võib tütarettevõtjatele seoses ühiste tarnetega üle kanda ning et viimased said odavamaid teenuseid tänu sellisele eelise ülekandemehhanismile, mis oli avalik-õiguslikul asutusel IFP tagatise tõttu, on kõnealused summad igal juhul nii väikesed, et komisjon kahtleb tegeliku majandusliku eelise olemasolus.

| (249) | Vastavalt järeldustele riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool) on tütarettevõtjate ainuõiguslikes tegevusvaldkondades teostatud teadustegevuse puhul ainus tegevus, mille puhul võis olla olemas eelis emaettevõtjale antud riigitagatise tõttu, seotud „[avalik-õigusliku asutuse IFP panusega] tegevusse äriühingute Axens ja Prosernat tegevusvaldkondades”. (222) Kuigi komisjonil ei ole võimalik täpselt kindlaks määrata äriühingutele Axens ja Prosernat antud eeliste summat, on ta tagatisega hõlmatud riski eripära arvesse võttes seisukohal, et igal juhul ei saa see ületada summasid, mis on esitatud põhjenduses 236 tabelis 5 teenuste ja aastate kaupa. |
| --- | --- |

(249)

Vastavalt järeldustele riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool) on tütarettevõtjate ainuõiguslikes tegevusvaldkondades teostatud teadustegevuse puhul ainus tegevus, mille puhul võis olla olemas eelis emaettevõtjale antud riigitagatise tõttu, seotud „[avalik-õigusliku asutuse IFP panusega] tegevusse äriühingute Axens ja Prosernat tegevusvaldkondades”. (222) Kuigi komisjonil ei ole võimalik täpselt kindlaks määrata äriühingutele Axens ja Prosernat antud eeliste summat, on ta tagatisega hõlmatud riski eripära arvesse võttes seisukohal, et igal juhul ei saa see ületada summasid, mis on esitatud põhjenduses 236 tabelis 5 teenuste ja aastate kaupa.

| (250) | Komisjon leiab, et selline majanduslik eelis, mille avalik-õiguslik asutus IFP on üle kandnud oma eraõiguslikele tütarettevõtjatele, on valikuline, sest viimaste konkurentidel ei ole nii soodsatel tingimustel juurdepääsu avalik-õigusliku asutuse IFP tehnoloogiale, inimressurssidele ja materiaalsetele vahenditele. |
| --- | --- |

(250)

Komisjon leiab, et selline majanduslik eelis, mille avalik-õiguslik asutus IFP on üle kandnud oma eraõiguslikele tütarettevõtjatele, on valikuline, sest viimaste konkurentidel ei ole nii soodsatel tingimustel juurdepääsu avalik-õigusliku asutuse IFP tehnoloogiale, inimressurssidele ja materiaalsetele vahenditele.

7.1.5   KONKURENTSI MOONUTAMINE JA MÕJU KAUBANDUSELE

| (251) | Vaatluse all olnud meetme mõjul võivad väheneda avalik-õigusliku asutuse IFP tegevuskulud kolmandatele isikutele osutatud teenuste puhul (lepinguline teadustegevus) ning äriühingute Axens ja Prosernat tegevuskulud teenuste puhul (teadustegevus nende ainuõiguslikes tegevusvaldkondades, lepinguline teadustegevus, inimressursside ja materiaalsete vahendite kasutusse andmine, haldusteenuste osutamine), mida emaettevõtja neile osutab. See võib soosida kontserni IFP ja kahjustada konkurentsi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(251)

Vaatluse all olnud meetme mõjul võivad väheneda avalik-õigusliku asutuse IFP tegevuskulud kolmandatele isikutele osutatud teenuste puhul (lepinguline teadustegevus) ning äriühingute Axens ja Prosernat tegevuskulud teenuste puhul (teadustegevus nende ainuõiguslikes tegevusvaldkondades, lepinguline teadustegevus, inimressursside ja materiaalsete vahendite kasutusse andmine, haldusteenuste osutamine), mida emaettevõtja neile osutab. See võib soosida kontserni IFP ja kahjustada konkurentsi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (252) | Kuivõrd turud, millel on tegev kontsern IFP – eelkõige lepingulise teadustegevuse valdkond, kus tegutseb konkreetselt avalik-õiguslik asutus IFP, katalüsaatorite ning rafineerimis- ja naftakeemiatööstuse tehnoloogiate turg, kus on tegev äriühing Axens, ning gaasitootmise ja väävlitustamise seadmete uurimise, teenuste osutamise ja tootmise valdkond, kus tegutseb äriühing Prosernat –, on suuresti avatud kaubavahetusele ELi piires, võib sellisel meetmel olla ebasoodne mõju ettevõtjatele, kes arendavad või sooviksid arendada asjaomastel turgudel samasugust majandustegevust. |
| --- | --- |

(252)

Kuivõrd turud, millel on tegev kontsern IFP – eelkõige lepingulise teadustegevuse valdkond, kus tegutseb konkreetselt avalik-õiguslik asutus IFP, katalüsaatorite ning rafineerimis- ja naftakeemiatööstuse tehnoloogiate turg, kus on tegev äriühing Axens, ning gaasitootmise ja väävlitustamise seadmete uurimise, teenuste osutamise ja tootmise valdkond, kus tegutseb äriühing Prosernat –, on suuresti avatud kaubavahetusele ELi piires, võib sellisel meetmel olla ebasoodne mõju ettevõtjatele, kes arendavad või sooviksid arendada asjaomastel turgudel samasugust majandustegevust.

| (253) | Neil tingimustel võib avalik-õiguslikule asutusele IFP antud piiramatu riigitagatis kahjustada konkurentsi ja mõjutada kaubandust ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(253)

Neil tingimustel võib avalik-õiguslikule asutusele IFP antud piiramatu riigitagatis kahjustada konkurentsi ja mõjutada kaubandust ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.6   JÄRELDUS ABIMEETME OLEMASOLU KOHTA

| (254) | Avalik-õiguslikule asutusele IFP antud riigitagatis hõlmab seega riigi ressursside ülekandmist ning kahjustab või ähvardab kahjustada liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust, andes kontsernile IFP eelise. |
| --- | --- |

(254)

Avalik-õiguslikule asutusele IFP antud riigitagatis hõlmab seega riigi ressursside ülekandmist ning kahjustab või ähvardab kahjustada liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust, andes kontsernile IFP eelise.

| (255) | Komisjon järeldab, et tagatis on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(255)

Komisjon järeldab, et tagatis on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.2   ABIMEETME EBASEADUSLIKKUS

| (256) | IFP oli enne oma staatuse muutmist eraõiguslik juriidiline isik, ta oli ettevõtja 17. novembri 1943. aasta seaduse nr 43-612 (ärihuvide haldamise kohta) tähenduses. Seega kehtisid IFP suhtes tavaõigusega ette nähtud saneerimis- ja likvideerimismenetlused ning tal ei olnud avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest tulenevat eelist. |
| --- | --- |

(256)

IFP oli enne oma staatuse muutmist eraõiguslik juriidiline isik, ta oli ettevõtja 17. novembri 1943. aasta seaduse nr 43-612 (ärihuvide haldamise kohta) tähenduses. Seega kehtisid IFP suhtes tavaõigusega ette nähtud saneerimis- ja likvideerimismenetlused ning tal ei olnud avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest tulenevat eelist.

| (257) | 13. juuli 2005. aasta seaduse nr 2005-781 alusel vastuvõetud 6. juuli 2006 määrusega muudeti IFP 7. juulil 2006 avalik-õiguslikuks tööstus- ja kaubandusasutuseks. Staatuse muutmisega sai avalik-õiguslik asutus IFP piiramatu riigitagatise. Kõnealune meede tuleb seega menetlusmääruse artikli 1 punkti c tähenduses liigitada uueks abiks. |
| --- | --- |

(257)

13. juuli 2005. aasta seaduse nr 2005-781 alusel vastuvõetud 6. juuli 2006 määrusega muudeti IFP 7. juulil 2006 avalik-õiguslikuks tööstus- ja kaubandusasutuseks. Staatuse muutmisega sai avalik-õiguslik asutus IFP piiramatu riigitagatise. Kõnealune meede tuleb seega menetlusmääruse artikli 1 punkti c tähenduses liigitada uueks abiks.

| (258) | Vastavalt menetlusmääruse artikli 2 punktile 1 on liikmesriikidel kohustus teatada „kõikidest uue abi andmise plaanidest” piisavalt aegsasti. Kuivõrd Prantsusmaa ei teavitanud ametlikult avalik-õigusliku asutuse IFP staatuse muutmisest, vaid lihtsalt märkis seda teise menetluse käigus, ning kuna komisjon ei olnud meetme rakendamist eelnevalt heaks kiitnud, siis andis Prantsusmaa valitsus kõnealust riigiabi, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. |
| --- | --- |

(258)

Vastavalt menetlusmääruse artikli 2 punktile 1 on liikmesriikidel kohustus teatada „kõikidest uue abi andmise plaanidest” piisavalt aegsasti. Kuivõrd Prantsusmaa ei teavitanud ametlikult avalik-õigusliku asutuse IFP staatuse muutmisest, vaid lihtsalt märkis seda teise menetluse käigus, ning kuna komisjon ei olnud meetme rakendamist eelnevalt heaks kiitnud, siis andis Prantsusmaa valitsus kõnealust riigiabi, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

| (259) | Komisjon leiab seetõttu, et meede kujutab endast ebaseaduslikku abi vastavalt rakendusmääruse artikli 1 punktile f. |
| --- | --- |

(259)

Komisjon leiab seetõttu, et meede kujutab endast ebaseaduslikku abi vastavalt rakendusmääruse artikli 1 punktile f.

7.3   ABIMEETME KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

7.3.1   ABI AVALIK-ÕIGUSLIKU ASUTUSE IFP LEPINGULISE TEADUSTEGEVUSE VALDKONNAS NING TEENUSTE OSUTAMISEL

| (260) | Osutatud teenusteks olid teadusuuringute infrastruktuuri rentimine, teadustöötajate kasutusse andmine või õigusteenuste pakkumine (tütarettevõtjatele). |
| --- | --- |

(260)

Osutatud teenusteks olid teadusuuringute infrastruktuuri rentimine, teadustöötajate kasutusse andmine või õigusteenuste pakkumine (tütarettevõtjatele).

| (261) | Lepingulise teadustegevusega seotud teenused hõlmavad üldjuhul avalik-õigusliku asutuse IFP toetust kliendile (kolmandale isikule või tütarettevõtjale (223), kes soovib teostada teadustegevust, mis võimaldab paremini mõista ja kasutada teatavat teaduslikku või tehnilist nähtust (224). Taotlus ei pruugi olla täpne ja see võib jätta avalik-õiguslikule asutusele IFP eri ulatuses tegutsemisvabaduse, näiteks kliendi rangelt määratletud spetsifikaatide järgimisest kuni täieliku teadusteenuse pakkumiseni koos soovitustega. [...] (*) Avalik-õiguslik asutus koostab iga taotluse põhjal tehnilis-kaubandusliku ettepaneku, millele on lisatud projekti teostamise lepingulised tingimused, mille üle peetakse seejärel kliendiga läbirääkimisi. Prantsusmaa ametiasutused on esitanud näiteid lepingulise teadustegevusega seotud ja avalik-õigusliku asutuse IFP osutatud teenuste kohta kolmes pädevusvaldkonnas (CREP, CRRP, CRME). |
| --- | --- |

(261)

Lepingulise teadustegevusega seotud teenused hõlmavad üldjuhul avalik-õigusliku asutuse IFP toetust kliendile (kolmandale isikule või tütarettevõtjale (223), kes soovib teostada teadustegevust, mis võimaldab paremini mõista ja kasutada teatavat teaduslikku või tehnilist nähtust (224). Taotlus ei pruugi olla täpne ja see võib jätta avalik-õiguslikule asutusele IFP eri ulatuses tegutsemisvabaduse, näiteks kliendi rangelt määratletud spetsifikaatide järgimisest kuni täieliku teadusteenuse pakkumiseni koos soovitustega. [...] (*) Avalik-õiguslik asutus koostab iga taotluse põhjal tehnilis-kaubandusliku ettepaneku, millele on lisatud projekti teostamise lepingulised tingimused, mille üle peetakse seejärel kliendiga läbirääkimisi. Prantsusmaa ametiasutused on esitanud näiteid lepingulise teadustegevusega seotud ja avalik-õigusliku asutuse IFP osutatud teenuste kohta kolmes pädevusvaldkonnas (CREP, CRRP, CRME).

| (262) | CREP (Centre de Résultat Exploration – Production) tasandil on teenuste eesmärk valideerida ja/või parandada teaduskeskuse väljatöötatud meetodeid, tehnoloogiat ja tarkvara. Teatavate teenuste elluviimiseks annab CREP tööstuspartnerite käsutusse seadmed ja algoritmid, mis kuuluvad avalik-õiguslikule asutusele IFP, või harukordsed eksperdihinnangud, mis ei ole kättesaadavad eraõigusliku osaleja osutavate kaubandusteenuste puhul. Teenuseid võib liigitada järgmiste kategooriate põhjal:






  a) | sellise konkreetse seadmega seotud teenused, mille sarnast kusagil ei esine või esineb väga vähe (225); |
| --- | --- | --- |

(262)

CREP (Centre de Résultat Exploration – Production) tasandil on teenuste eesmärk valideerida ja/või parandada teaduskeskuse väljatöötatud meetodeid, tehnoloogiat ja tarkvara. Teatavate teenuste elluviimiseks annab CREP tööstuspartnerite käsutusse seadmed ja algoritmid, mis kuuluvad avalik-õiguslikule asutusele IFP, või harukordsed eksperdihinnangud, mis ei ole kättesaadavad eraõigusliku osaleja osutavate kaubandusteenuste puhul. Teenuseid võib liigitada järgmiste kategooriate põhjal:

a)

sellise konkreetse seadmega seotud teenused, mille sarnast kusagil ei esine või esineb väga vähe (225);

| b) | sellise juhtumi tõlgendamine, mille puhul tuleb kasutada avalik-õigusliku asutuse IFP väljatöötatud tarkvara, mida ei ole veel turustatud või mille kasutamine vastavas olukorras nõuab konkreetseid eksperditeadmisi, kasutades avalik-õigusliku asutuse pädevust (226); |
| --- | --- |

b)

sellise juhtumi tõlgendamine, mille puhul tuleb kasutada avalik-õigusliku asutuse IFP väljatöötatud tarkvara, mida ei ole veel turustatud või mille kasutamine vastavas olukorras nõuab konkreetseid eksperditeadmisi, kasutades avalik-õigusliku asutuse pädevust (226);

| c) | avalik-õigusliku asutuse IFP konkreetsete eksperditeadmiste kasutamine (227); |
| --- | --- |

c)

avalik-õigusliku asutuse IFP konkreetsete eksperditeadmiste kasutamine (227);

| d) | eksperditeadmiste kasutamine arendamisetapis pädevuse, tehnoloogia ja meetodite valideerimiseks (228). |
| --- | --- |

d)

eksperditeadmiste kasutamine arendamisetapis pädevuse, tehnoloogia ja meetodite valideerimiseks (228).

| (263) | CRRP (Centre de Résultat Raffinage-Pétrochimie) tasandil on lepingulise teadustegevusega seotud teenuste näideteks abi, mida välisülikool (229) kasutas IFP konkreetsesse tegevusvaldkonda kuuluva tegevuse rakendamiseks katalüsaatorite valdkonnas; tööd (230), mis on seotud „[...] (*)”, et mõista [...] (*) nähtust; või uuring (231) [...] (*) kohta. |
| --- | --- |

(263)

CRRP (Centre de Résultat Raffinage-Pétrochimie) tasandil on lepingulise teadustegevusega seotud teenuste näideteks abi, mida välisülikool (229) kasutas IFP konkreetsesse tegevusvaldkonda kuuluva tegevuse rakendamiseks katalüsaatorite valdkonnas; tööd (230), mis on seotud „[...] (*)”, et mõista [...] (*) nähtust; või uuring (231) [...] (*) kohta.

| (264) | CRME (Centre de Résultat Moteurs – Énergie) tasandil on lepingulise teadustegevuse teenuste näideteks teenus autotootjatele [...] (*) alates [...] (*), avalik-õigusliku asutuse IFP [...] (*) meetodid (232) ning uuring [...] (*) (233) avalik-õigusliku asutuse IFP teadustegevuse [...] (*) või [...] (*) katsete põhjal tootega [...] (*), mille avalik-õiguslik asutus IFP on välja töötanud (234). |
| --- | --- |

(264)

CRME (Centre de Résultat Moteurs – Énergie) tasandil on lepingulise teadustegevuse teenuste näideteks teenus autotootjatele [...] (*) alates [...] (*), avalik-õigusliku asutuse IFP [...] (*) meetodid (232) ning uuring [...] (*) (233) avalik-õigusliku asutuse IFP teadustegevuse [...] (*) või [...] (*) katsete põhjal tootega [...] (*), mille avalik-õiguslik asutus IFP on välja töötanud (234).

| (265) | Kirjeldatust nähtub, et avalik-õigusliku asutuse IFP poolt kolmandate isikute jaoks elluviidud lepingulise teadustegevuse eesmärk on kas tehnilise teostatavuse uuringud enne teadustegevusega alustamist, uute teadmiste ja suutlikkuse omandamine instituudi pädevusvaldkondades või avalik-õigusliku asutuse IFP teadmiste ja tehnoloogia kasutamine uute toodete, protsesside või teenuste arendamiseks. |
| --- | --- |

(265)

Kirjeldatust nähtub, et avalik-õigusliku asutuse IFP poolt kolmandate isikute jaoks elluviidud lepingulise teadustegevuse eesmärk on kas tehnilise teostatavuse uuringud enne teadustegevusega alustamist, uute teadmiste ja suutlikkuse omandamine instituudi pädevusvaldkondades või avalik-õigusliku asutuse IFP teadmiste ja tehnoloogia kasutamine uute toodete, protsesside või teenuste arendamiseks.

| (266) | Prantsusmaa ametiasutused on esitanud sellise lepingulise teadustegevuse ja osutatud teenuste kulu, mida avalik-õiguslik asutus IFP teostas kolmandate isikute jaoks ajavahemikus 2004–2009. Edastatud teabest nähtub, et teadustegevusega seotud teenused on avalik-õigusliku asutuse IFP kogueelarvest aastas ligikaudu [0-5] (**) % osa (ehk [...] (*) eurot teenustele ligikaudu 300 miljoni euro suuruses eelarves), mistõttu võib seda majandustegevuse osa pidada avalik-õigusliku asutuse tegevuses väikeseks. |
| --- | --- |

(266)

Prantsusmaa ametiasutused on esitanud sellise lepingulise teadustegevuse ja osutatud teenuste kulu, mida avalik-õiguslik asutus IFP teostas kolmandate isikute jaoks ajavahemikus 2004–2009. Edastatud teabest nähtub, et teadustegevusega seotud teenused on avalik-õigusliku asutuse IFP kogueelarvest aastas ligikaudu [0-5] (**) % osa (ehk [...] (*) eurot teenustele ligikaudu 300 miljoni euro suuruses eelarves), mistõttu võib seda majandustegevuse osa pidada avalik-õigusliku asutuse tegevuses väikeseks.

7.3.1.1   
  Eeldus, mille kohaselt kanti riigiabi üle kolmandatele isikutele või tütarettevõtjatele

| (267) | Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistiku punktis 3.1.2 on sätestatud, et kui mittetulunduslik teadusasutus tegeleb majandustegevusega, näiteks infrastruktuuri väljaüürimise, ettevõtjatele teenuste pakkumise või lepingulise teadustegevusega, siis sellise majandustegevuse riiklikku rahastamist võib tavaliselt pidada riigiabiks. Kui on siiski võimalik tõendada, et kõik riiklikud vahendid on täies ulatuses edastatud lõplikule saajale ning vahendaja ei ole saanud sellega seoses mingit eelist, võib väita, et vahendaja ei ole riigiabi saaja. |
| --- | --- |

(267)

Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistiku punktis 3.1.2 on sätestatud, et kui mittetulunduslik teadusasutus tegeleb majandustegevusega, näiteks infrastruktuuri väljaüürimise, ettevõtjatele teenuste pakkumise või lepingulise teadustegevusega, siis sellise majandustegevuse riiklikku rahastamist võib tavaliselt pidada riigiabiks. Kui on siiski võimalik tõendada, et kõik riiklikud vahendid on täies ulatuses edastatud lõplikule saajale ning vahendaja ei ole saanud sellega seoses mingit eelist, võib väita, et vahendaja ei ole riigiabi saaja.

| (268) | Kuivõrd kõnealusel juhul teostab teadusasutus ehk avalik-õiguslik asutus IFP lepingulist teadustegevust, olles kaetud piiramatu riigitagatisega, tuleks arvata, et ta saab riigiabi, välja arvatud juhul, kui nende teenuste müügihind võimaldas kanda riigiabi täies ulatuses üle tema klientidele. |
| --- | --- |

(268)

Kuivõrd kõnealusel juhul teostab teadusasutus ehk avalik-õiguslik asutus IFP lepingulist teadustegevust, olles kaetud piiramatu riigitagatisega, tuleks arvata, et ta saab riigiabi, välja arvatud juhul, kui nende teenuste müügihind võimaldas kanda riigiabi täies ulatuses üle tema klientidele.

| (269) | Avalik-õigusliku asutuse IFP lepingulise teadustegevuse osutamise tariifid määratakse kindlaks, võttes aluseks nende kogumaksumuse (235), mille suhtes kohaldatakse marginaali, mille määr kõigub sõltuvalt tulemustest, mis saadakse põhjenduses 261 nimetatud läbirääkimistel kliendiga. See näib olevat ainus kuluelement, mida avalik-õiguslik asutus ei ole arvesse võtnud ja mis vastab täpselt avalik-õigusliku asutuse IFP täitmisgarantii (või parima võimaliku tagatise) summale. |
| --- | --- |

(269)

Avalik-õigusliku asutuse IFP lepingulise teadustegevuse osutamise tariifid määratakse kindlaks, võttes aluseks nende kogumaksumuse (235), mille suhtes kohaldatakse marginaali, mille määr kõigub sõltuvalt tulemustest, mis saadakse põhjenduses 261 nimetatud läbirääkimistel kliendiga. See näib olevat ainus kuluelement, mida avalik-õiguslik asutus ei ole arvesse võtnud ja mis vastab täpselt avalik-õigusliku asutuse IFP täitmisgarantii (või parima võimaliku tagatise) summale.

| (270) | Avalik-õigusliku IFP asutuse poolt äriühingute Axens ja Prosernat nimel teostatud lepingulise teadustegevusega seotud teenuste puhul leiab komisjon, et tagatisest tulenevast majanduslikust eelisest võib kasu saada avalik-õiguslik asutus IFP, kes saab seda vajaduse korral kasutada muul otstarbel, või – kui võtta arvesse emaettevõtja ja tütarettevõtjate vaheliste suhete eripära – võidi see tütarettevõtjatele tariifide kaudu üle kanda:






  a) | esimesel juhul on abi kokkusobivust siseturuga käsitletud käesolevas osas; |
| --- | --- | --- |

(270)

Avalik-õigusliku IFP asutuse poolt äriühingute Axens ja Prosernat nimel teostatud lepingulise teadustegevusega seotud teenuste puhul leiab komisjon, et tagatisest tulenevast majanduslikust eelisest võib kasu saada avalik-õiguslik asutus IFP, kes saab seda vajaduse korral kasutada muul otstarbel, või – kui võtta arvesse emaettevõtja ja tütarettevõtjate vaheliste suhete eripära – võidi see tütarettevõtjatele tariifide kaudu üle kanda:

a)

esimesel juhul on abi kokkusobivust siseturuga käsitletud käesolevas osas;

| b) | teisel juhul viitab komisjon jaotises 7.3.2 esitatud kokkusobivuse analüüsile, kus on igaks juhuks arvesse võetud summad seoses eelise võimaliku ülekandmisega tütarettevõtjatele. |
| --- | --- |

b)

teisel juhul viitab komisjon jaotises 7.3.2 esitatud kokkusobivuse analüüsile, kus on igaks juhuks arvesse võetud summad seoses eelise võimaliku ülekandmisega tütarettevõtjatele.

| (271) | Samuti kui kolmandatest isikutest klientide puhul on võimalik kindlaks teha, et täiendavale kuluelemendile vastav summa kanti kasutatud tariifide kaudu järjepidevalt üle kolmandatele isikutele, tuleks ülekantud abi põhjalikust uurimisest selgelt esile, et tegemist oli vähese tähtsusega abi summadega (236). Prantsusmaa ametiasutuste esitatud teabest nähtub, et enamik teenuseid, mille eest arved esitatakse, toovad sisse [...] (*) euro suuruse käibe (ehk maksimumsumma makseviivituse riski vastu kindlustamiseks, milleks on [...] (*) eurot), kusjuures kõige tähtsam leping oli üksnes [...] (*) euro suurune (ehk maksimumsumma makseviivituse riski vastu kindlustamiseks, milleks on [...] (*) eurot). |
| --- | --- |

(271)

Samuti kui kolmandatest isikutest klientide puhul on võimalik kindlaks teha, et täiendavale kuluelemendile vastav summa kanti kasutatud tariifide kaudu järjepidevalt üle kolmandatele isikutele, tuleks ülekantud abi põhjalikust uurimisest selgelt esile, et tegemist oli vähese tähtsusega abi summadega (236). Prantsusmaa ametiasutuste esitatud teabest nähtub, et enamik teenuseid, mille eest arved esitatakse, toovad sisse [...] (*) euro suuruse käibe (ehk maksimumsumma makseviivituse riski vastu kindlustamiseks, milleks on [...] (*) eurot), kusjuures kõige tähtsam leping oli üksnes [...] (*) euro suurune (ehk maksimumsumma makseviivituse riski vastu kindlustamiseks, milleks on [...] (*) eurot).

| (272) | Ei saa siiski välistada, et avalik-õigusliku asutuse IFP vastuvõetud marginaali tõttu ei oleks alati olnud võimalik kanda kogu riigiabi summa üle lepingulise teadustegevusega seotud teenuste klientidele. Sellisel juhul kujutas asjaolu, et riigile ei makstud tagatissummat lepingulise teadustegevusega seotud teenuste osutamiseks kolmandate isikutega sõlmitud lepingute eest, endast täiendavat riiklikku rahastamist, mida riik võimaldas avalik-õiguslikule asutusele. |
| --- | --- |

(272)

Ei saa siiski välistada, et avalik-õigusliku asutuse IFP vastuvõetud marginaali tõttu ei oleks alati olnud võimalik kanda kogu riigiabi summa üle lepingulise teadustegevusega seotud teenuste klientidele. Sellisel juhul kujutas asjaolu, et riigile ei makstud tagatissummat lepingulise teadustegevusega seotud teenuste osutamiseks kolmandate isikutega sõlmitud lepingute eest, endast täiendavat riiklikku rahastamist, mida riik võimaldas avalik-õiguslikule asutusele.

| (273) | Riiklikke vahendeid võidi seega kasutada kolmel otstarbel:






  a) | kas avalik-õigusliku asutuse majandushuvi mittepakkuvaks tegevuseks; selline kasutusviis ei ole riigiabi; |
| --- | --- | --- |

(273)

Riiklikke vahendeid võidi seega kasutada kolmel otstarbel:

a)

kas avalik-õigusliku asutuse majandushuvi mittepakkuvaks tegevuseks; selline kasutusviis ei ole riigiabi;

| b) | või kolmandatele isikutele või tütarettevõtjatele osutatud muu lepingulise teadustegevuse rahastamiseks. Seda võimalust on analüüsitud üksikasjalikult jaotises 7.3.1.2; |
| --- | --- |

b)

või kolmandatele isikutele või tütarettevõtjatele osutatud muu lepingulise teadustegevuse rahastamiseks. Seda võimalust on analüüsitud üksikasjalikult jaotises 7.3.1.2;

| c) | või sellise teadustegevuse rahastamiseks, mida avalik-õiguslik asutus teostab tütarettevõtjate ainuõiguslikes tegevusvaldkondades; need summad võib seega lisada tütarettevõtjatele juba ülekantud riigiabi summade hulka. Seda võimalust on üksikasjalikult analüüsitud jaotises 7.3.2. |
| --- | --- |

c)

või sellise teadustegevuse rahastamiseks, mida avalik-õiguslik asutus teostab tütarettevõtjate ainuõiguslikes tegevusvaldkondades; need summad võib seega lisada tütarettevõtjatele juba ülekantud riigiabi summade hulka. Seda võimalust on üksikasjalikult analüüsitud jaotises 7.3.2.

6.3.1.2   
  Sellise riigiabi kokkusobivus siseturuga, mis on antud teadusasutusele lepingulise teadustegevusega seotud teenuste või tema põhilise sõltumatu riikliku teadustegevuse kõrvalteenuste osutamiseks.

| (274) | Enne asjaomase juhtumi eripära uurimist kavatseb komisjon korrata oma otsustuspraktikas vastuvõetud põhimõttelist seisukohta, mille kohaselt kujutab majandustegevust hõlmav piiramatu riigitagatis põhimõtteliselt siseturuga kokkusobimatut riigiabi (237). Üldiselt on komisjon seisukohal, et piiramatud tagatised konkurentsile avatud majandussektoris ei sobi kokku ELi toimimise lepinguga, eelkõige seetõttu, et sellise tagatisega võtab riik enda kanda kõik majandustegevusega seotud riskid, ilma et tagatise saanud asutus toetaks selle katte kulu, ning sellest ilmneb moraalse ohu olukord, mis õhutab igasuguse pankrotiohu eest kaitstud tagatist saavat asutust võtma suuremat riski, kui ta teeks seda olukorras, mil peaks oma tegude negatiivsete tagajärgede eest ise täielikult vastutama. Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele ei saa selliseid piiramatuid tagatisi sageli õigustada üldist majandushuvi pakkuvate ülesannetega, kuivõrd piiramatu tagatise puhul on võimatu kontrollida, et abisumma ei ületa avaliku teenuse osutamise netokulu (238). |
| --- | --- |

(274)

Enne asjaomase juhtumi eripära uurimist kavatseb komisjon korrata oma otsustuspraktikas vastuvõetud põhimõttelist seisukohta, mille kohaselt kujutab majandustegevust hõlmav piiramatu riigitagatis põhimõtteliselt siseturuga kokkusobimatut riigiabi (237). Üldiselt on komisjon seisukohal, et piiramatud tagatised konkurentsile avatud majandussektoris ei sobi kokku ELi toimimise lepinguga, eelkõige seetõttu, et sellise tagatisega võtab riik enda kanda kõik majandustegevusega seotud riskid, ilma et tagatise saanud asutus toetaks selle katte kulu, ning sellest ilmneb moraalse ohu olukord, mis õhutab igasuguse pankrotiohu eest kaitstud tagatist saavat asutust võtma suuremat riski, kui ta teeks seda olukorras, mil peaks oma tegude negatiivsete tagajärgede eest ise täielikult vastutama. Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele ei saa selliseid piiramatuid tagatisi sageli õigustada üldist majandushuvi pakkuvate ülesannetega, kuivõrd piiramatu tagatise puhul on võimatu kontrollida, et abisumma ei ületa avaliku teenuse osutamise netokulu (238).

| (275) | Kõnealuse juhul tuleks väita, et Prantsuse õigusaktidega on avalik-õiguslikule asutusele IFP määratud sellise avaliku teenuse osutamise kohustused, millel on kolm eesmärki: teadustegevus, koolitus ja dokumenteerimine, mis vastupidi üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele (239) ei ole Euroopa Liidu õiguse tähenduses majandustegevus. Põhiseaduslik riigitagatise andmine majandushuvi mittepakkuvaks tegevuseks ei tähenda mingil juhul riigiabi andmist. Suurem osa avalik-õigusliku asutuse IFP tegevusest on siiski majandushuvi mittepakkuv. Seega on tema staatusest tuleneva riigitagatise mõju peamiselt seotud majandushuvi mittepakkuva tegevusega ning mitte lepingulise teadustegevuse kõrvalteenuste ega muude lisateenustega. |
| --- | --- |

(275)

Kõnealuse juhul tuleks väita, et Prantsuse õigusaktidega on avalik-õiguslikule asutusele IFP määratud sellise avaliku teenuse osutamise kohustused, millel on kolm eesmärki: teadustegevus, koolitus ja dokumenteerimine, mis vastupidi üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele (239) ei ole Euroopa Liidu õiguse tähenduses majandustegevus. Põhiseaduslik riigitagatise andmine majandushuvi mittepakkuvaks tegevuseks ei tähenda mingil juhul riigiabi andmist. Suurem osa avalik-õigusliku asutuse IFP tegevusest on siiski majandushuvi mittepakkuv. Seega on tema staatusest tuleneva riigitagatise mõju peamiselt seotud majandushuvi mittepakkuva tegevusega ning mitte lepingulise teadustegevuse kõrvalteenuste ega muude lisateenustega.

| (276) | Kui aga selline tagatis hõlmab teadusasutuse majandustegevust, näiteks lepingulist teadustegevust või teenuste osutamist, ilma et määrataks kindlaks turuhinnaga tariifid, antakse sellega teadusasutusele riigiabi, mida (nagu selgitatud eespool) võib lisada üldist majandushuvi mittepakkuva tegevuse (avaliku sektori sõltumatu teadustegevus) riiklikule rahastamisele, muu majanduslikku huvi pakkuva lepingulise teadustegevuse ja teenuste osutamise riiklikule rahastamisele või äriühingutele Axens ja Prosernat tehnosiirete rahastamisele (240). |
| --- | --- |

(276)

Kui aga selline tagatis hõlmab teadusasutuse majandustegevust, näiteks lepingulist teadustegevust või teenuste osutamist, ilma et määrataks kindlaks turuhinnaga tariifid, antakse sellega teadusasutusele riigiabi, mida (nagu selgitatud eespool) võib lisada üldist majandushuvi mittepakkuva tegevuse (avaliku sektori sõltumatu teadustegevus) riiklikule rahastamisele, muu majanduslikku huvi pakkuva lepingulise teadustegevuse ja teenuste osutamise riiklikule rahastamisele või äriühingutele Axens ja Prosernat tehnosiirete rahastamisele (240).

| (277) | Kahe esimese juhtumi puhul tuleb seetõttu nentida, et hoolimata sellest, et riigitagatis on a priori piiramatu, on 2006.–2009. aasta puhul võimalik erandkorras a posteriori hinnata selle tagatise mõju brutoekvivalendi võimendust (riigile ei maksta riskipreemiat), mis täiendab (kuivõrd see jääb avalik-õiguslikule asutusele IFP) riigi poolt IFPle juba makstud riiklikke vahendeid, et katta avaliku sektori sõltumatu ja lepingulise teadustegevuse või teenuste osutamise netokulu. |
| --- | --- |

(277)

Kahe esimese juhtumi puhul tuleb seetõttu nentida, et hoolimata sellest, et riigitagatis on a priori piiramatu, on 2006.–2009. aasta puhul võimalik erandkorras a posteriori hinnata selle tagatise mõju brutoekvivalendi võimendust (riigile ei maksta riskipreemiat), mis täiendab (kuivõrd see jääb avalik-õiguslikule asutusele IFP) riigi poolt IFPle juba makstud riiklikke vahendeid, et katta avaliku sektori sõltumatu ja lepingulise teadustegevuse või teenuste osutamise netokulu.

| (278) | Komisjon soovib sellega seoses rõhutada, et piiramatu riigitagatis hõlmab lepingulise teadustegevuse või teenuste osutamise puhul siiski üksnes põhilise sõltumatu riikliku teadustegevuse kõrvalteenuseid, st majandustegevust,






  a) | mis ei kahjusta teadusasutuse tavapärast toimimist, sõltumatust ja erapooletust; |
| --- | --- | --- |

(278)

Komisjon soovib sellega seoses rõhutada, et piiramatu riigitagatis hõlmab lepingulise teadustegevuse või teenuste osutamise puhul siiski üksnes põhilise sõltumatu riikliku teadustegevuse kõrvalteenuseid, st majandustegevust,

a)

mis ei kahjusta teadusasutuse tavapärast toimimist, sõltumatust ja erapooletust;

| b) | mida osutatakse tavalistes turutingimustes ja eelkõige turuhinnaga või turuhinna puudumise korral hinnaga, mis sisaldab kõiki selle kulusid (välja arvatud tagatise mõju) ja mõistlikku kasumimarginaali; |
| --- | --- |

b)

mida osutatakse tavalistes turutingimustes ja eelkõige turuhinnaga või turuhinna puudumise korral hinnaga, mis sisaldab kõiki selle kulusid (välja arvatud tagatise mõju) ja mõistlikku kasumimarginaali;

| c) | millel on sõltumatu, avaliku sektori teadustegevusest eraldi raamatupidamisarvestus, eriti kulude ja vastava rahastamise osas; |
| --- | --- |

c)

millel on sõltumatu, avaliku sektori teadustegevusest eraldi raamatupidamisarvestus, eriti kulude ja vastava rahastamise osas;

| d) | mis on oma olemuselt seotud peamise tegevusega sõltumatu avaliku sektori teadustegevuse valdkonnas, nii et seda on tehniliselt võimatu eristada, sest kasutatakse samu infrastruktuure, seadmeid, varustust või tehnoloogiat või samu uurijaid, teadlasi, insenere, projekteerijaid või tehnikuid. |
| --- | --- |

d)

mis on oma olemuselt seotud peamise tegevusega sõltumatu avaliku sektori teadustegevuse valdkonnas, nii et seda on tehniliselt võimatu eristada, sest kasutatakse samu infrastruktuure, seadmeid, varustust või tehnoloogiat või samu uurijaid, teadlasi, insenere, projekteerijaid või tehnikuid.

| (279) | Kõrvalteenusteks võivad olla lepinguline teadustegevus, eksperdihinnangute andmine, tehnilised või teaduslikud konsultatsioonid, mis võivad vajaduse korral hõlmata selliste infrastruktuuride, seadmete, varustuse või uuendusliku tehnoloogia kasutusse andmist, mida rahastatakse seoses avaliku sektori sõltumatu teadustegevusega ning mis on selleks vajalikud; millesarnaseid on mujal maailmas (241) vähe või ei leidu üldse ja mida ei paku teised võrreldavad teadusasutused; mille kasutamine nõuab selliste uurijate, teadlaste, inseneride, projekteerijate või tehnikute eksperditeadmisi ja pädevust, kelle teadusasutus on tööle võtnud peamiselt selleks, et nad aitaksid kaasa avaliku sektori sõltumatule teadustegevusele. |
| --- | --- |

(279)

Kõrvalteenusteks võivad olla lepinguline teadustegevus, eksperdihinnangute andmine, tehnilised või teaduslikud konsultatsioonid, mis võivad vajaduse korral hõlmata selliste infrastruktuuride, seadmete, varustuse või uuendusliku tehnoloogia kasutusse andmist, mida rahastatakse seoses avaliku sektori sõltumatu teadustegevusega ning mis on selleks vajalikud; millesarnaseid on mujal maailmas (241) vähe või ei leidu üldse ja mida ei paku teised võrreldavad teadusasutused; mille kasutamine nõuab selliste uurijate, teadlaste, inseneride, projekteerijate või tehnikute eksperditeadmisi ja pädevust, kelle teadusasutus on tööle võtnud peamiselt selleks, et nad aitaksid kaasa avaliku sektori sõltumatule teadustegevusele.

| (280) | Need teenused võimaldavad ka levitada teaduslikult põhjendatud teadmisi avaliku sektori teadustegevuse ja tööstussektori vahel, pakkudes klientidele võimalust juurde pääseda avalik-õigusliku asutuse IFP katsevõimalustele, tehnoloogiale ja personali oskusteabele ning võimaldades nimetatud asutusel koguda kogemusi algupärase töö ja avaliku sektori sõltumatu teadustegevuse parandamise võimaluste kohta tulevikus. Selline vastastikune mõju ülekandmine teaduslikult põhjendatud teadmiste valdkonnas on vastastikku kasulik eri osalejatele ja Euroopa Liidule tervikuna. |
| --- | --- |

(280)

Need teenused võimaldavad ka levitada teaduslikult põhjendatud teadmisi avaliku sektori teadustegevuse ja tööstussektori vahel, pakkudes klientidele võimalust juurde pääseda avalik-õigusliku asutuse IFP katsevõimalustele, tehnoloogiale ja personali oskusteabele ning võimaldades nimetatud asutusel koguda kogemusi algupärase töö ja avaliku sektori sõltumatu teadustegevuse parandamise võimaluste kohta tulevikus. Selline vastastikune mõju ülekandmine teaduslikult põhjendatud teadmiste valdkonnas on vastastikku kasulik eri osalejatele ja Euroopa Liidule tervikuna.

| (281) | Nagu märgitud põhjenduses 266, oli lepinguline teadustegevus ja teenuste osutamine ajavahemikus 2004–2009 üksnes [0–5] (**) % avalik-õigusliku asutuse IFP kogueelarvest, mis on väga väike osa. |
| --- | --- |

(281)

Nagu märgitud põhjenduses 266, oli lepinguline teadustegevus ja teenuste osutamine ajavahemikus 2004–2009 üksnes [0–5] (**) % avalik-õigusliku asutuse IFP kogueelarvest, mis on väga väike osa.

| (282) | Lisaks on igale kliendile osutatud selliste teenuste summa, mille eest on esitatud arve, sageli alla [...] (*) euro käibest, mistõttu abi hinnatud maksimaalne summa on enamasti väike, ligikaudu [...] (*) eurot lepingu kohta. Seega hindab komisjon, et kõnealune abi on proportsionaalne üldhuvi eesmärgiga levitada teaduslikult põhjendatud teadmisi Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(282)

Lisaks on igale kliendile osutatud selliste teenuste summa, mille eest on esitatud arve, sageli alla [...] (*) euro käibest, mistõttu abi hinnatud maksimaalne summa on enamasti väike, ligikaudu [...] (*) eurot lepingu kohta. Seega hindab komisjon, et kõnealune abi on proportsionaalne üldhuvi eesmärgiga levitada teaduslikult põhjendatud teadmisi Euroopa Liidus.

| (283) | Kuna kõrvalteenusteks on jätkuvalt eraldatud väga väike murdosa IFP peamise tegevuse avaliku sektori sõltumatute teadustegevuse – eelarvest ning võttes arvesse kõrvaltegevuse positiivset mõju üldhuvi eesmärgile, on komisjon arvamusel, et nende hõlmamine riigitagatisega ei saa mingil juhul mõjutada kaubandustingimusi ebasoovitavalt määral, mis oleks vastuolus ELi huvidega ELi toimimislepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(283)

Kuna kõrvalteenusteks on jätkuvalt eraldatud väga väike murdosa IFP peamise tegevuse avaliku sektori sõltumatute teadustegevuse – eelarvest ning võttes arvesse kõrvaltegevuse positiivset mõju üldhuvi eesmärgile, on komisjon arvamusel, et nende hõlmamine riigitagatisega ei saa mingil juhul mõjutada kaubandustingimusi ebasoovitavalt määral, mis oleks vastuolus ELi huvidega ELi toimimislepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses.

| (284) | Seoses käesolevat meedet käsitlevate iga-aastaste aruannetega on Prantsusmaa ametiasutustel kohustus tõendada, et see tingimus on täidetud ka edaspidi. Juhul kui tekivad kahtlused lepingulise teadustegevuse või teenuste osutamisega seotud kõrvalteenuste laadi osas, tuleks komisjoni sellest loomulikult viivitamata teavitada ning vajaduse korral teavitada võimalikust riigiabist, võttes arvesse riigitagatise mõju. |
| --- | --- |

(284)

Seoses käesolevat meedet käsitlevate iga-aastaste aruannetega on Prantsusmaa ametiasutustel kohustus tõendada, et see tingimus on täidetud ka edaspidi. Juhul kui tekivad kahtlused lepingulise teadustegevuse või teenuste osutamisega seotud kõrvalteenuste laadi osas, tuleks komisjoni sellest loomulikult viivitamata teavitada ning vajaduse korral teavitada võimalikust riigiabist, võttes arvesse riigitagatise mõju.

| (285) | Komisjon võtab sellega seoses arvesse ka Prantsusmaa ametiasutuste seisukohta lisada igasse lepingusse, mis on konkreetselt seotud avalik-õigusliku asutuse IFP majandustegevusega ja seega tema lepingulise teadustegevuse või teenuste osutamisega, säte riigi vastutuse välistamise kohta, et vajaduse korral kasutada vastuvõetava riski erandit ning piirata märkimisväärselt tagatise võimalikku negatiivset vastukaja. |
| --- | --- |

(285)

Komisjon võtab sellega seoses arvesse ka Prantsusmaa ametiasutuste seisukohta lisada igasse lepingusse, mis on konkreetselt seotud avalik-õigusliku asutuse IFP majandustegevusega ja seega tema lepingulise teadustegevuse või teenuste osutamisega, säte riigi vastutuse välistamise kohta, et vajaduse korral kasutada vastuvõetava riski erandit ning piirata märkimisväärselt tagatise võimalikku negatiivset vastukaja.

7.3.2   ABI KONTSERNILE IFP ÄRIÜHINGUTE AXENS JA PROSERNAT AINUÕIGUSLIKES TEGEVUSVALDKONDADES

7.3.2.1   
  Abi siseturuga kokkusobivuse uurimise alus

| (286) | Avalik-õigusliku asutuse IFP teadus- ja arendustegevuse toetamiseks antud riigiabi siseturuga kokkusobivuse uurimisel kohaldatakse teadus- ja arendustegevuseks antavat riigiabi käsitlevaid eeskirju. |
| --- | --- |

(286)

Avalik-õigusliku asutuse IFP teadus- ja arendustegevuse toetamiseks antud riigiabi siseturuga kokkusobivuse uurimisel kohaldatakse teadus- ja arendustegevuseks antavat riigiabi käsitlevaid eeskirju.

| (287) | Kuna 7. juulil 2006 muudeti avalik-õigusliku asutuse IFP staatust, on kõnealuse piiramatu riigiabi andmise kuupäev 1. jaanuar 2007 ehk kuupäev, mil jõustus eespool viidatud teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitlev raamistik. Kõnealuse meetme siseturuga kokkusobivuse uurimiseks kohaldab komisjon vastavalt komisjoni teatisele ebaseadusliku riigiabi hindamisel kohaldatavate sätete kohta (242) selle teavitamata abi suhtes uurimis- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitlevat ühenduse 1996. aasta raamistikku, mis oli jõus abi andmise ajal. |
| --- | --- |

(287)

Kuna 7. juulil 2006 muudeti avalik-õigusliku asutuse IFP staatust, on kõnealuse piiramatu riigiabi andmise kuupäev 1. jaanuar 2007 ehk kuupäev, mil jõustus eespool viidatud teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitlev raamistik. Kõnealuse meetme siseturuga kokkusobivuse uurimiseks kohaldab komisjon vastavalt komisjoni teatisele ebaseadusliku riigiabi hindamisel kohaldatavate sätete kohta (242) selle teavitamata abi suhtes uurimis- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitlevat ühenduse 1996. aasta raamistikku, mis oli jõus abi andmise ajal.

| (288) | Seetõttu, võttes arvesse asjaolu, et avalik-õiguslikule asutusele IFP tulenevalt tema tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest antud piiramatu tagatis tema majandustegevuse tagamiseks on antud piiramatuks ajaks, ning võttes arvesse, et erandkorras on (nagu selgitatud põhjenduses 277) asjaomasel juhul võimalik hinnata tagatise maksimaalset mõju, uurib komisjon ka seda, kuidas sobis siseturuga kokku piiramatu tagatis avalik-õigusliku asutuse tegevuses, mida ta teostas äriühingute Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades, võttes aluseks teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistiku sätted alates 1. jaanuarist 2007 ehk selle jõustumise kuupäevast. Hoolimata sellest, milliseid suuniseid kasutatakse, jäävad abi siseturuga kokkusobivuse analüüsi järeldused igal juhul samaks. |
| --- | --- |

(288)

Seetõttu, võttes arvesse asjaolu, et avalik-õiguslikule asutusele IFP tulenevalt tema tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest antud piiramatu tagatis tema majandustegevuse tagamiseks on antud piiramatuks ajaks, ning võttes arvesse, et erandkorras on (nagu selgitatud põhjenduses 277) asjaomasel juhul võimalik hinnata tagatise maksimaalset mõju, uurib komisjon ka seda, kuidas sobis siseturuga kokku piiramatu tagatis avalik-õigusliku asutuse tegevuses, mida ta teostas äriühingute Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades, võttes aluseks teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistiku sätted alates 1. jaanuarist 2007 ehk selle jõustumise kuupäevast. Hoolimata sellest, milliseid suuniseid kasutatakse, jäävad abi siseturuga kokkusobivuse analüüsi järeldused igal juhul samaks.

7.3.2.2   
  Uurimisetapid

| (289) | Riigiabi C 51/05 (243) käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool) leidis komisjon, et avalik-õigusliku asutuse IFP tegevus koostöös tütarettevõtjatega Axens ja Prosernat nende ainuõiguslikes tegevusvaldkondades kuulus teadus- ja arendustegevuse valdkonda, kuivõrd pöördemomendid määrati iga projekti puhul kindlaks koostisosade tasandil, omavahelistes seostes ja/või sihtprotsesside või -toodete tunnusjoontes. Enne sertifitseerimise etappi teostasid tööd peamiselt teadustöötajad ja tehniline personal, meetodid põhinesid katsetamisel, tõlgendamisel ja mudeldamisel ning tulemused olid laiaulatuslikud ja patenditud. Komisjon on ka sedastanud, et teiste kõnealuses valdkonnas tegutsevate ettevõtjate sama liiki tegevus on tavaliselt liigitatud teadustegevuseks (244). Teadustegevuse uuenduslike aspektide analüüs teostati rahvusvaheliselt tunnustatud Frascati käsiraamatu põhjal (245). |
| --- | --- |

(289)

Riigiabi C 51/05 (243) käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool) leidis komisjon, et avalik-õigusliku asutuse IFP tegevus koostöös tütarettevõtjatega Axens ja Prosernat nende ainuõiguslikes tegevusvaldkondades kuulus teadus- ja arendustegevuse valdkonda, kuivõrd pöördemomendid määrati iga projekti puhul kindlaks koostisosade tasandil, omavahelistes seostes ja/või sihtprotsesside või -toodete tunnusjoontes. Enne sertifitseerimise etappi teostasid tööd peamiselt teadustöötajad ja tehniline personal, meetodid põhinesid katsetamisel, tõlgendamisel ja mudeldamisel ning tulemused olid laiaulatuslikud ja patenditud. Komisjon on ka sedastanud, et teiste kõnealuses valdkonnas tegutsevate ettevõtjate sama liiki tegevus on tavaliselt liigitatud teadustegevuseks (244). Teadustegevuse uuenduslike aspektide analüüs teostati rahvusvaheliselt tunnustatud Frascati käsiraamatu põhjal (245).

| (290) | 2006. aasta puhul uuris komisjon riigiabi C 51/05 (246) käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool) avalik-õigusliku asutuse IFP ja äriühingu Axens ning avalik-õigusliku asutuse IFP ja äriühingu Prosernat vahel sõlmitud teadustegevust käsitlevate lepingute alusel teostatud töid. Komisjon on järeldanud, et need tööd hõlmasid ühest küljest rakendusuuringuid ning teisest küljest rakendusuuringuprojektidele eelnevaid tehnilise teostatavuse uuringuid uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku tähenduses. Teadustegevuse sellisel liigitamisel võeti aluseks Frascati käsiraamatus esitatud konkreetseid näiteid ja selgitusi iga avalik-õigusliku asutuse IFP ja äriühingu Axens ning avalik-õigusliku asutuse IFP ja äriühingu Prosernat teadustegevuse puhul. |
| --- | --- |

(290)

2006. aasta puhul uuris komisjon riigiabi C 51/05 (246) käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool) avalik-õigusliku asutuse IFP ja äriühingu Axens ning avalik-õigusliku asutuse IFP ja äriühingu Prosernat vahel sõlmitud teadustegevust käsitlevate lepingute alusel teostatud töid. Komisjon on järeldanud, et need tööd hõlmasid ühest küljest rakendusuuringuid ning teisest küljest rakendusuuringuprojektidele eelnevaid tehnilise teostatavuse uuringuid uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku tähenduses. Teadustegevuse sellisel liigitamisel võeti aluseks Frascati käsiraamatus esitatud konkreetseid näiteid ja selgitusi iga avalik-õigusliku asutuse IFP ja äriühingu Axens ning avalik-õigusliku asutuse IFP ja äriühingu Prosernat teadustegevuse puhul.

| (291) | Prantsusmaa ametiasutused on vastavalt riigiabi C 51/05 käsitlevale otsusele esitatud aruannetes liigitanud äriühingute Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades 2007., 2008 ja 2009. aastal teostatud projektid kahe järgmise kategooria põhjal: vastavalt uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikule või teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva 2006. aasta raamistiku punkti 2.2 alapunktile f rakendusuuringuteks ning vastavalt teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistiku punktile 5.2 rakendusuuringutele eelnevateks tehnilisteks teostatavusuuringuteks. Kõnealused tööd seisnesid uute sünteesimisviiside või nende täiustamise uurimises, ilma et see hõlmaks tööstuslikku rakendamist. Nende eesmärk oli kontseptsioonide valideerimine ning need kuulusid vastavalt uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikule ning teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitlevale raamistikule rakendusuuringute alla. Iga-aastased kokkuvõtted esitati projektide kaupa komisjonile koos iga-aastaste aruannetega, mis tuleb edastada seoses riigiabi C 51/05 käsitleva otsusega (millele on viidatud eespool). |
| --- | --- |

(291)

Prantsusmaa ametiasutused on vastavalt riigiabi C 51/05 käsitlevale otsusele esitatud aruannetes liigitanud äriühingute Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades 2007., 2008 ja 2009. aastal teostatud projektid kahe järgmise kategooria põhjal: vastavalt uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikule või teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva 2006. aasta raamistiku punkti 2.2 alapunktile f rakendusuuringuteks ning vastavalt teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistiku punktile 5.2 rakendusuuringutele eelnevateks tehnilisteks teostatavusuuringuteks. Kõnealused tööd seisnesid uute sünteesimisviiside või nende täiustamise uurimises, ilma et see hõlmaks tööstuslikku rakendamist. Nende eesmärk oli kontseptsioonide valideerimine ning need kuulusid vastavalt uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikule ning teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitlevale raamistikule rakendusuuringute alla. Iga-aastased kokkuvõtted esitati projektide kaupa komisjonile koos iga-aastaste aruannetega, mis tuleb edastada seoses riigiabi C 51/05 käsitleva otsusega (millele on viidatud eespool).

| (292) | Komisjon tuletab järgmiste aastate puhul meelde, et vastavalt riigiabi C 51/05 käsitlevale otsusele (millele on viidatud eespool) on Prantsusmaal kohustus esitada komisjonile iga-aastane aruanne, kus on esitatud avalik-õigusliku asutuse IFP teostatud projektide üksikasjad teadustegevuse kategooriate kaupa. |
| --- | --- |

(292)

Komisjon tuletab järgmiste aastate puhul meelde, et vastavalt riigiabi C 51/05 käsitlevale otsusele (millele on viidatud eespool) on Prantsusmaal kohustus esitada komisjonile iga-aastane aruanne, kus on esitatud avalik-õigusliku asutuse IFP teostatud projektide üksikasjad teadustegevuse kategooriate kaupa.

7.3.2.3   
  Abikõlblikud kulud

| (293) | Riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses, (247) millele on viidatud eespool (2006. aasta kohta) ning iga-aastastes aruannetes (2007,. 2008. ja 2009. aasta kohta) on äriühingute Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades teostatud projektide kulu kooskõlas nii uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku II lisas kui ka teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistiku punktis 5.1.4 kindlaksmääratud abikõlblike kuludega. |
| --- | --- |

(293)

Riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses, (247) millele on viidatud eespool (2006. aasta kohta) ning iga-aastastes aruannetes (2007,. 2008. ja 2009. aasta kohta) on äriühingute Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades teostatud projektide kulu kooskõlas nii uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku II lisas kui ka teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistiku punktis 5.1.4 kindlaksmääratud abikõlblike kuludega.

| (294) | Tuleks meelde tuletada, et avalik-õigusliku asutuse IFP teadustegevuse arvelduskulud äriühingutele Axens ja Prosernat sisaldavad projektiga otseselt seotud kulusid ning hõlmavad allhankelepinguid, lähetusi, kindlustusi ja dokumente, samuti varustust ja tarvikuid. Need hõlmavad ka muid projektidega seotud kulusid, nagu teadustöötajate kulud, materiaalse ja immateriaalse vara amortiseerumine ning muud üldkulud. Need kulud tulenevad vahetult teadustegevusest ning jagunevad eri teadusprojektide vahel selle põhjal, kui palju aega teadustöötajad igale projektile kulutavad. Lisaks arvestatakse muudes teadus- ja arendustegevuse projektides kasutatavate meetodite ja varustusega seotud horisontaalsete teadus- ja arendustegevuse projektide kulud proportsionaalselt iga teadus- ja arendustegevuse projekti kuludega. |
| --- | --- |

(294)

Tuleks meelde tuletada, et avalik-õigusliku asutuse IFP teadustegevuse arvelduskulud äriühingutele Axens ja Prosernat sisaldavad projektiga otseselt seotud kulusid ning hõlmavad allhankelepinguid, lähetusi, kindlustusi ja dokumente, samuti varustust ja tarvikuid. Need hõlmavad ka muid projektidega seotud kulusid, nagu teadustöötajate kulud, materiaalse ja immateriaalse vara amortiseerumine ning muud üldkulud. Need kulud tulenevad vahetult teadustegevusest ning jagunevad eri teadusprojektide vahel selle põhjal, kui palju aega teadustöötajad igale projektile kulutavad. Lisaks arvestatakse muudes teadus- ja arendustegevuse projektides kasutatavate meetodite ja varustusega seotud horisontaalsete teadus- ja arendustegevuse projektide kulud proportsionaalselt iga teadus- ja arendustegevuse projekti kuludega.

| (295) | Need kulud kuuluvad järgmistesse kategooriatesse: konsultatsiooni- ja samaväärsete teenuste kulud, personalikulud, vahendite, varustuse, maa ja ruumide kulud, täiendavad üldkulud ja muud tegevuskulud vastavalt uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikus ning teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitlevas raamistikus esitatud abikõlblike kulude kategooriatele. |
| --- | --- |

(295)

Need kulud kuuluvad järgmistesse kategooriatesse: konsultatsiooni- ja samaväärsete teenuste kulud, personalikulud, vahendite, varustuse, maa ja ruumide kulud, täiendavad üldkulud ja muud tegevuskulud vastavalt uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikus ning teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitlevas raamistikus esitatud abikõlblike kulude kategooriatele.

| (296) | Järgmiste aastate puhul peab see teave olema esitatud Prantsusmaa ametiasutuste edastatavates iga-aastastes aruannetes. |
| --- | --- |

(296)

Järgmiste aastate puhul peab see teave olema esitatud Prantsusmaa ametiasutuste edastatavates iga-aastastes aruannetes.

7.3.2.4   
  Abi osatähtsus

| (297) | Uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikust tulenevalt on abi suurim lubatud osatähtsus rakendusuuringutele eelnevate tehnilise teostatavuse uuringute puhul 75 % (punkt 5.4) ja rakendusuuringuprojektide puhul 50 % (punkt 5.3). |
| --- | --- |

(297)

Uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikust tulenevalt on abi suurim lubatud osatähtsus rakendusuuringutele eelnevate tehnilise teostatavuse uuringute puhul 75 % (punkt 5.4) ja rakendusuuringuprojektide puhul 50 % (punkt 5.3).

| (298) | Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistiku kohaselt ei või abi osatähtsus, mis on arvutatud projekti abikõlblike kulude põhjal, ületada rakendusuuringu puhul 50 % (punkti 5.1.2 alapunkt b) ja suurettevõtjate teostatud rakendusuuringutele eelnevate uuringute puhul 65 % (punkti 5.2 alapunkt b). Tuleks meelde tuletada, et riigitagatisega on hõlmatud üksnes avalik-õigusliku asutuse IFP teostatud rakendusuuringud ja tehnilised teostatavusuuringud, samas kui konkurentsieelset arendustegevust vastavalt uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikule (või tootearendust vastavalt teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitlevale raamistikule) rahastavad äriühingud Axens ja Prosernat täielikult omavahenditest, mis pärinevad turgudelt saadud tulust. |
| --- | --- |

(298)

Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistiku kohaselt ei või abi osatähtsus, mis on arvutatud projekti abikõlblike kulude põhjal, ületada rakendusuuringu puhul 50 % (punkti 5.1.2 alapunkt b) ja suurettevõtjate teostatud rakendusuuringutele eelnevate uuringute puhul 65 % (punkti 5.2 alapunkt b). Tuleks meelde tuletada, et riigitagatisega on hõlmatud üksnes avalik-õigusliku asutuse IFP teostatud rakendusuuringud ja tehnilised teostatavusuuringud, samas kui konkurentsieelset arendustegevust vastavalt uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikule (või tootearendust vastavalt teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitlevale raamistikule) rahastavad äriühingud Axens ja Prosernat täielikult omavahenditest, mis pärinevad turgudelt saadud tulust.

| (299) | Komisjon on koostanud tabeli 6, mis on esitatud põhjenduses 300, lähtudes nii projektide loeteludest, milles on üksikasjalikult esitatud iga-aastased kulud projektide ja uurimisetappide kaupa, kui ka avalik-õigusliku asutuse IFP vahendite ülevaatest. |
| --- | --- |

(299)

Komisjon on koostanud tabeli 6, mis on esitatud põhjenduses 300, lähtudes nii projektide loeteludest, milles on üksikasjalikult esitatud iga-aastased kulud projektide ja uurimisetappide kaupa, kui ka avalik-õigusliku asutuse IFP vahendite ülevaatest.

| (300) | Seejuures järgis komisjon konservatiivset lähenemisviisi, võttes arvesse kõik kulud, mis otseselt või kaudselt seostuvad äriühingute Axens ja Prosernat ainuõiguslike tegevusvaldkondadega, ning jättes välja kõik muud tulud peale Axensi ja Prosernati makstud tasude (248). Komisjon on igaks juhuks lisanud sellese tabelisse piiramatu riigitagatise kogu võimaliku mõju, vähetõenäolisel eeldusel, et avalik-õiguslik asutus IFP kasutas selle täies ulatuses teadustegevuse rahastamiseks äriühingute Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades (tagatise mõju suhetes tarnijate ja klientidega, kelleks ei ole üksnes tütarettevõtjad, vaid ka kolmandad isikud).

  Tabel 6


  Avalik-õiguslik asutuse IFP poolt äriühingute Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades 2006.–2009. aastal kasutatud riikliku rahastamise maksimaalse kogusumma hinnang










  (miljonit eurot) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Tehniliste teostatavusuuringute iga-aastane kulu (miljonit eurot) |
| Tegevusvaldkond IFP/Axens | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| Tegevusvaldkond IFP/Prosernat | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| Kokku | 7,4 | 3,5 | 0,9 | 0,9 |
| Rakendusuuringute iga-aastane kulu (miljonit eurot) |
| Tegevusvaldkond IFP/Axens | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| Tegevusvaldkond IFP/Prosernat | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| Kokku | 49,0 | 45,5 | 52,8 | 55,2 |
| Omavahendid (miljonit eurot) |
| Summa | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| Iga-aastane riigiabi (miljonit eurot) |
| Riikliku rahastamise summa (249) | 11,3 | 6,4 | 7,7 | 11,1 |
| Tagatise mõju võimendus avalik-õigusliku asutuse suhetes tarnijatega | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| Tagatise mõju võimendus avalik-õigusliku asutuse suhetes klientidega (250) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| — | tütarettevõtjate ainuõiguslikes tegevusvaldkondades |

(300)

Seejuures järgis komisjon konservatiivset lähenemisviisi, võttes arvesse kõik kulud, mis otseselt või kaudselt seostuvad äriühingute Axens ja Prosernat ainuõiguslike tegevusvaldkondadega, ning jättes välja kõik muud tulud peale Axensi ja Prosernati makstud tasude (248). Komisjon on igaks juhuks lisanud sellese tabelisse piiramatu riigitagatise kogu võimaliku mõju, vähetõenäolisel eeldusel, et avalik-õiguslik asutus IFP kasutas selle täies ulatuses teadustegevuse rahastamiseks äriühingute Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades (tagatise mõju suhetes tarnijate ja klientidega, kelleks ei ole üksnes tütarettevõtjad, vaid ka kolmandad isikud).

Tabel 6

Avalik-õiguslik asutuse IFP poolt äriühingute Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades 2006.–2009. aastal kasutatud riikliku rahastamise maksimaalse kogusumma hinnang

(miljonit eurot)

2006

2007

2008

2009

Tehniliste teostatavusuuringute iga-aastane kulu (miljonit eurot)

Tegevusvaldkond IFP/Axens

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

Tegevusvaldkond IFP/Prosernat

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

Kokku

7,4

3,5

0,9

0,9

Rakendusuuringute iga-aastane kulu (miljonit eurot)

Tegevusvaldkond IFP/Axens

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

Tegevusvaldkond IFP/Prosernat

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

Kokku

49,0

45,5

52,8

55,2

Omavahendid (miljonit eurot)

Summa

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

Iga-aastane riigiabi (miljonit eurot)

Riikliku rahastamise summa (249)

11,3

6,4

7,7

11,1

Tagatise mõju võimendus avalik-õigusliku asutuse suhetes tarnijatega

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

Tagatise mõju võimendus avalik-õigusliku asutuse suhetes klientidega (250)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

—

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

| — | väljaspool tütarettevõtjate ainuõiguslikke tegevusvaldkondi |
| --- | --- |

—

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

Riikliku rahastamise suurim summa

(sealhulgas tagatise mõju võimendus)

13,1

9,8

11,3

14,7

Abi osatähtsus

(ilma tagatise mõju võimenduseta)

20,0 %

13,0 %

14,3 %

19,8 %

Abi osatähtsuse võimendus

(sealhulgas tagatise mõju võimendus)

23,2 %

20,0 %

21,0 %

26,2 %

Abi suurim lubatud osatähtsus (251)

| — | uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku sätted |
| --- | --- |

—

uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku sätted

53 %

51,8 %

50,4 %

50,4 %

| — | teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistiku sätted |
| --- | --- |

—

teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistiku sätted

—

51,1 %

50,3 %

50,2 %

| (301) | Komisjon kontrollis abi lubatavast osatähtsusest kinnipidamist uurimisetappide kaupa, tuginedes aastatel 2006–2009 teostatud projektide iga-aastastele loeteludele, võttes arvesse avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õiguslikust staatusest tuleneva piiramatu riigitagatise maksimaalset võimalikku mõju ning lisades abi täiendava osana eri riskide maandamiseks ettenähtud lisatasu põhjal hinnatud võimenduse. Isegi kui võtta arvesse tagatise kõikvõimalikku mõju suhetes klientide ja tarnijatega, jääb abi osatähtsuse võimendus ikkagi kaugelt alla abi suurima lubatud osatähtsuse. Kokkuvõtteks järeldab komisjon, et uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikuga ning teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistikuga lubatud abi osatähtsusest on kinni peetud. |
| --- | --- |

(301)

Komisjon kontrollis abi lubatavast osatähtsusest kinnipidamist uurimisetappide kaupa, tuginedes aastatel 2006–2009 teostatud projektide iga-aastastele loeteludele, võttes arvesse avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õiguslikust staatusest tuleneva piiramatu riigitagatise maksimaalset võimalikku mõju ning lisades abi täiendava osana eri riskide maandamiseks ettenähtud lisatasu põhjal hinnatud võimenduse. Isegi kui võtta arvesse tagatise kõikvõimalikku mõju suhetes klientide ja tarnijatega, jääb abi osatähtsuse võimendus ikkagi kaugelt alla abi suurima lubatud osatähtsuse. Kokkuvõtteks järeldab komisjon, et uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikuga ning teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistikuga lubatud abi osatähtsusest on kinni peetud.

| (302) | Komisjon on järgmiste aastate puhul meelde tuletanud, et vastavalt riigiabi C 51/05 käsitlevale otsusele (millele on viidatud eespool) on Prantsusmaal kohustus esitada komisjonile iga-aastane aruanne, kinnitamaks, et on kinni peetud ka abi osatähtsusest uurimisetappide ning projektide kaupa. Alates 2010. aastast peab selles aruandes olema esitatud kõik äriühingute Axens ja Prosernat tegevusvaldkondades rakendatud projektid, need tuleb liigitada teadustegevuse kategooriate kaupa ning täpsustada nende projektide hind uurimisetappide kaupa, riiklike vahendite suurus ning IFP ja selle tütarettevõtete omavahenditest makstav summa, täitmisgarantii summa võimendus, mida on tänu käesolevas otsuses kirjeldatud meetodile hinnatud, sealhulgas võimalik mõju avalik-õigusliku asutuse IFP laenutingimustele vastavalt põhjenduses 200 esitatud arutluskäigule. |
| --- | --- |

(302)

Komisjon on järgmiste aastate puhul meelde tuletanud, et vastavalt riigiabi C 51/05 käsitlevale otsusele (millele on viidatud eespool) on Prantsusmaal kohustus esitada komisjonile iga-aastane aruanne, kinnitamaks, et on kinni peetud ka abi osatähtsusest uurimisetappide ning projektide kaupa. Alates 2010. aastast peab selles aruandes olema esitatud kõik äriühingute Axens ja Prosernat tegevusvaldkondades rakendatud projektid, need tuleb liigitada teadustegevuse kategooriate kaupa ning täpsustada nende projektide hind uurimisetappide kaupa, riiklike vahendite suurus ning IFP ja selle tütarettevõtete omavahenditest makstav summa, täitmisgarantii summa võimendus, mida on tänu käesolevas otsuses kirjeldatud meetodile hinnatud, sealhulgas võimalik mõju avalik-õigusliku asutuse IFP laenutingimustele vastavalt põhjenduses 200 esitatud arutluskäigule.

7.3.2.5   
  Kumulatsioon

| (303) | Järgitud on nii uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punktiga 5.12 kui ka teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistiku punktiga 8 ette nähtud kumulatsiooni käsitlevaid sätteid. Komisjon on 2006.–2009. aasta kohta arvutanud riikliku rahastamise kogusumma, sõltumata selle päritolust, sealhulgas piiramatu tagatise suurim mõju. |
| --- | --- |

(303)

Järgitud on nii uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punktiga 5.12 kui ka teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistiku punktiga 8 ette nähtud kumulatsiooni käsitlevaid sätteid. Komisjon on 2006.–2009. aasta kohta arvutanud riikliku rahastamise kogusumma, sõltumata selle päritolust, sealhulgas piiramatu tagatise suurim mõju.

| (304) | Alates 2010. aastast on Prantsusmaa ametiasutused kasutanud sama meetodit komisjonile edastatavates iga-aastastes aruannetes. |
| --- | --- |

(304)

Alates 2010. aastast on Prantsusmaa ametiasutused kasutanud sama meetodit komisjonile edastatavates iga-aastastes aruannetes.

7.3.2.6   
  Ergutav mõju

| (305) | Vastavalt uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikule ning teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitlevale raamistikule peab riigiabil olema ergutav mõju, st selle tulemusena peab abisaaja muutma oma käitumist nii, et abisaaja teadus- ja arendustegevus (ning innovatsioon) intensiivistuks. Selliste projektide ergutava mõju tõendamiseks, millele antakse riigiabi alla põhjalikku uurimist eeldava künnise, piisab üldiselt järgmistest kriteeriumidest: projekti suurenemine, ulatuse laienemine, kiiruse suurenemine ning teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile kulutatava kogusumma suurenemine. Kui on võimalik näidata vähemalt ühele kõnealusele elemendile avaldatavat märkimisväärset mõju, võttes arvesse ettevõtja tavakäitumist vastavas sektoris, teeb komisjon tavaliselt järelduse, et abi saamise ettepanekul on ergutav mõju (252). |
| --- | --- |

(305)

Vastavalt uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikule ning teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitlevale raamistikule peab riigiabil olema ergutav mõju, st selle tulemusena peab abisaaja muutma oma käitumist nii, et abisaaja teadus- ja arendustegevus (ning innovatsioon) intensiivistuks. Selliste projektide ergutava mõju tõendamiseks, millele antakse riigiabi alla põhjalikku uurimist eeldava künnise, piisab üldiselt järgmistest kriteeriumidest: projekti suurenemine, ulatuse laienemine, kiiruse suurenemine ning teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile kulutatava kogusumma suurenemine. Kui on võimalik näidata vähemalt ühele kõnealusele elemendile avaldatavat märkimisväärset mõju, võttes arvesse ettevõtja tavakäitumist vastavas sektoris, teeb komisjon tavaliselt järelduse, et abi saamise ettepanekul on ergutav mõju (252).

| (306) | Komisjon viitab riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustele 196–198 seoses strateegilise huviga, mida on järginud ja valideerinud tehnilised komiteed avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate teostatavaks teadustegevuseks pikaajalises perspektiivis energiaga varustamise kindluse valdkonnas, eriti seoses nafta- ja gaasitootmise uuendamise ja suurendamisega (leiukohtade uurimise edukuse määra ja saagise määra suurendamine, mittetavapäraste allikate kasutamise lubamine jne), rafineerimisprotsesside loomine, ümbertöötlemistehnoloogiad, uudsete kütuste ja mootoritehnoloogiate väljatöötamine, kütuste tootmises kasutatavate energiaallikate mitmekesistamine. Mitu neist on ELi teadustegevuse, energia- ja keskkonnapoliitika prioriteedid. |
| --- | --- |

(306)

Komisjon viitab riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustele 196–198 seoses strateegilise huviga, mida on järginud ja valideerinud tehnilised komiteed avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate teostatavaks teadustegevuseks pikaajalises perspektiivis energiaga varustamise kindluse valdkonnas, eriti seoses nafta- ja gaasitootmise uuendamise ja suurendamisega (leiukohtade uurimise edukuse määra ja saagise määra suurendamine, mittetavapäraste allikate kasutamise lubamine jne), rafineerimisprotsesside loomine, ümbertöötlemistehnoloogiad, uudsete kütuste ja mootoritehnoloogiate väljatöötamine, kütuste tootmises kasutatavate energiaallikate mitmekesistamine. Mitu neist on ELi teadustegevuse, energia- ja keskkonnapoliitika prioriteedid.

| (307) | 2006. aasta puhul kordab komisjon oma analüüsi, mis on esitatud riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjenduses 199, mille kohaselt said avalik-õiguslik asutus IFP ja selle tütarettevõtjad teha tänu riigi toetusele, mille lahutamatu osa on piiramatu tagatis, täiendavaid uurimistöid, mida neil muidu ei oleks olnud võimalik teha tehnoloogiliste riskide või investeeringutasuvuse äärmise ebakindluse tõttu. |
| --- | --- |

(307)

2006. aasta puhul kordab komisjon oma analüüsi, mis on esitatud riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjenduses 199, mille kohaselt said avalik-õiguslik asutus IFP ja selle tütarettevõtjad teha tänu riigi toetusele, mille lahutamatu osa on piiramatu tagatis, täiendavaid uurimistöid, mida neil muidu ei oleks olnud võimalik teha tehnoloogiliste riskide või investeeringutasuvuse äärmise ebakindluse tõttu.

| (308) | Komisjon nendib Prantsusmaa ametiasutuste iga-aastaste aruannete põhjal, et sama loogikat järgitakse 2007., 2008. ja 2009. aasta puhul. Prantsusmaa ametiasutused on oma aruannetes esitanud projekti kaupa tänu abile saavutatud ergutava mõju, eriti seoses projekti ulatuse, kiiruse ning teadus- ja arendustegevusele kulutatud kogusumma suurenemisega. |
| --- | --- |

(308)

Komisjon nendib Prantsusmaa ametiasutuste iga-aastaste aruannete põhjal, et sama loogikat järgitakse 2007., 2008. ja 2009. aasta puhul. Prantsusmaa ametiasutused on oma aruannetes esitanud projekti kaupa tänu abile saavutatud ergutava mõju, eriti seoses projekti ulatuse, kiiruse ning teadus- ja arendustegevusele kulutatud kogusumma suurenemisega.

| (309) | Näiteks teostas kontsern IFP 2007. aastal äriühingu Axens ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas juhtprojekte, [...] (*) (253) [...] (*). Riigi abita oleks nende toodete turule laskmises tekkinud paus: teadus- ja arendustegevuse projektide käivitamine oleks viibinud, nende areng oleks olnud aeglasem ja [...] (*). |
| --- | --- |

(309)

Näiteks teostas kontsern IFP 2007. aastal äriühingu Axens ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas juhtprojekte, [...] (*) (253) [...] (*). Riigi abita oleks nende toodete turule laskmises tekkinud paus: teadus- ja arendustegevuse projektide käivitamine oleks viibinud, nende areng oleks olnud aeglasem ja [...] (*).

| (310) | Äriühingu Prosernat ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas võimaldas riigiabi pealegi alustada projektiga [...] (*), mis on seotud [...] (*) algupäraste protsesside [...] (*) (254) väljatöötamise ja patentimisega [...] (*). [Sellise projektiga] (**) kaasnevad keerulised ja rasked operatsioonid, mistõttu on tarvis ka investeeringuid inimressurssidesse, tehnilisi ja rahalisi investeeringuid, mida äriühing Prosernat ei suudaks üksinda ellu viia. Seega oli avalik-õigusliku asutuse IFP pakutav riiklik toetus hädavajalik. Üksnes avalik-õiguslikul asutusel IFP olid erimeeskonnad, kellel oli suutlikkus sisse seada vajalikud mudelid protsesside arendamiseks ja tervisele kahjulike ainete käsitsemiseks kohandatud laboritarvikud. |
| --- | --- |

(310)

Äriühingu Prosernat ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas võimaldas riigiabi pealegi alustada projektiga [...] (*), mis on seotud [...] (*) algupäraste protsesside [...] (*) (254) väljatöötamise ja patentimisega [...] (*). [Sellise projektiga] (**) kaasnevad keerulised ja rasked operatsioonid, mistõttu on tarvis ka investeeringuid inimressurssidesse, tehnilisi ja rahalisi investeeringuid, mida äriühing Prosernat ei suudaks üksinda ellu viia. Seega oli avalik-õigusliku asutuse IFP pakutav riiklik toetus hädavajalik. Üksnes avalik-õiguslikul asutusel IFP olid erimeeskonnad, kellel oli suutlikkus sisse seada vajalikud mudelid protsesside arendamiseks ja tervisele kahjulike ainete käsitsemiseks kohandatud laboritarvikud.

| (311) | 2008. aastal võimaldas riigiabi äriühingu Axens ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas teha teaduslikke ja tehnilisi avastusi [...] (*). Samuti tehti märkimisväärseid edusamme projektis [...] (*) (255). Riigiabi võimaldas avalik-õiguslikul asutusel IFP töötada koos tööstuspartneritega välja protsessi [...] (*), mis tehakse turul kättesaadavaks litsentsi omandamise kaudu. Sellist liiki protsessi arendamiseks oli vaja üheaegselt nii [...] (*) kui ka [...] (*). |
| --- | --- |

(311)

2008. aastal võimaldas riigiabi äriühingu Axens ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas teha teaduslikke ja tehnilisi avastusi [...] (*). Samuti tehti märkimisväärseid edusamme projektis [...] (*) (255). Riigiabi võimaldas avalik-õiguslikul asutusel IFP töötada koos tööstuspartneritega välja protsessi [...] (*), mis tehakse turul kättesaadavaks litsentsi omandamise kaudu. Sellist liiki protsessi arendamiseks oli vaja üheaegselt nii [...] (*) kui ka [...] (*).

| (312) | Äriühingu Prosernat ainuõiguslikus valdkonnas rakendati projekti [...] (*), mis oli seotud süsinikdioksiidi kogumisega suitsugaasides. Süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine (256) on üks kindlakstehtud võimalusi kliima soojenemise vähendamiseks. Võttes arvesse suitsugaaside koostist ja nende nõrka survet, lahendas avalik-õiguslik asutus IFP uue tehnoloogilise väljakutse. Äriühingul Prosernat ei oleks olnud võimalik seda protsessi arendada omavahenditega, võttes arvesse ebakindlust seoses süsinikdioksiidi kogumise struktuuri, ulatuse, kasutuselevõtu ja selle tulevast turgu käsitleva õigusraamistikuga. |
| --- | --- |

(312)

Äriühingu Prosernat ainuõiguslikus valdkonnas rakendati projekti [...] (*), mis oli seotud süsinikdioksiidi kogumisega suitsugaasides. Süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine (256) on üks kindlakstehtud võimalusi kliima soojenemise vähendamiseks. Võttes arvesse suitsugaaside koostist ja nende nõrka survet, lahendas avalik-õiguslik asutus IFP uue tehnoloogilise väljakutse. Äriühingul Prosernat ei oleks olnud võimalik seda protsessi arendada omavahenditega, võttes arvesse ebakindlust seoses süsinikdioksiidi kogumise struktuuri, ulatuse, kasutuselevõtu ja selle tulevast turgu käsitleva õigusraamistikuga.

| (313) | 2009. aasta puhul võib äriühingu Axens ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas näitena tuua [...] (*) projekti [...] (*) protsesside kohta. Selle eesmärk oli arendada [...] (*) ning parandada teatavaid [...] (*) protsesse. Tänu riiklikele vahenditele oli võimalik uurida [...] (*), mis võimaldas tunduvalt parandada [...] (*). [...] (*) projekt võimaldas tänu riiklikule rahastamisele uurida praegustest tehnoloogiatest erinevaid lahendusi, [...] (*). Samuti jätkati projekt [...] (*) seoses katalüsaatoritega, mis pärast ekstrapoleerimist võimaldas mitmekesistada pakkumist jõuliselt kasvaval [...] (*) turul. Riigi abita oleks katalüsaatorite arendamine olnud palju tsüklilisem ning toimete parandamine oluliselt aeglasem. [...] (*) valdkonna [...] (*) projekt, mis hõlmas uuenduslikke katalüsaatoreid [...] (*), sai tänu riiklikule abile uurida uusi võimalusi, samas kui [...] (*) projekt, mille eesmärk oli uurida tehnoloogia piire (eelkõige koormuse muutused), et saada [...] (*), võimaldas laiendada käsitlusala olemasolevate toimetest kaugemale. |
| --- | --- |

(313)

2009. aasta puhul võib äriühingu Axens ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas näitena tuua [...] (*) projekti [...] (*) protsesside kohta. Selle eesmärk oli arendada [...] (*) ning parandada teatavaid [...] (*) protsesse. Tänu riiklikele vahenditele oli võimalik uurida [...] (*), mis võimaldas tunduvalt parandada [...] (*). [...] (*) projekt võimaldas tänu riiklikule rahastamisele uurida praegustest tehnoloogiatest erinevaid lahendusi, [...] (*). Samuti jätkati projekt [...] (*) seoses katalüsaatoritega, mis pärast ekstrapoleerimist võimaldas mitmekesistada pakkumist jõuliselt kasvaval [...] (*) turul. Riigi abita oleks katalüsaatorite arendamine olnud palju tsüklilisem ning toimete parandamine oluliselt aeglasem. [...] (*) valdkonna [...] (*) projekt, mis hõlmas uuenduslikke katalüsaatoreid [...] (*), sai tänu riiklikule abile uurida uusi võimalusi, samas kui [...] (*) projekt, mille eesmärk oli uurida tehnoloogia piire (eelkõige koormuse muutused), et saada [...] (*), võimaldas laiendada käsitlusala olemasolevate toimetest kaugemale.

| (314) | Lisaks võimaldas riigiabi äriühingu Prosernat ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas taaskäivitada ja jätkata teadus- ja arendustegevust, mida oli alustatud [...] (*) valdkonnas, kuid tasapisi kõrvale jäetud. Riiklik toetus võimaldas seega vältida varasemate tehnoloogiliste saavutuste kaotsiminekut ning säilitada [...] (*) valiku turul. Samuti jätkati tänu riigiabile projekti [...] (*) seoses süsinikdioksiidi kogumisega [...] (*). |
| --- | --- |

(314)

Lisaks võimaldas riigiabi äriühingu Prosernat ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas taaskäivitada ja jätkata teadus- ja arendustegevust, mida oli alustatud [...] (*) valdkonnas, kuid tasapisi kõrvale jäetud. Riiklik toetus võimaldas seega vältida varasemate tehnoloogiliste saavutuste kaotsiminekut ning säilitada [...] (*) valiku turul. Samuti jätkati tänu riigiabile projekti [...] (*) seoses süsinikdioksiidi kogumisega [...] (*).

| (315) | Komisjon märgib veel, et avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate Axens ja Prosernat teostatud teadus- ja arendustegevuse jõupingutusi mõõtvad näitajad jätkasid positiivset arengut 2007.–2009. aastal, mida komisjon oli nentinud ka riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjenduses 200.

  Tabel 7


  Avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate Axens ja Prosernat jõupingutusi mõõtvate näitajate areng 2007., 2008. ja 2009. aastal.












  Näitajate areng | IFP/Axens | IFP/Prosernat |
| --- | --- | --- | --- |
| | 2007/2003 | 2008/2003 | 2009/2003 | 2007/2003 | 2008/2003 | 2009/2003 |
| Teadus- ja arendustegevuse kulud ainuõiguslikus valdkonnas | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| Teadus- ja arendustegevusega seotud töötajad ainuõiguslikus valdkonnas | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |

(315)

Komisjon märgib veel, et avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate Axens ja Prosernat teostatud teadus- ja arendustegevuse jõupingutusi mõõtvad näitajad jätkasid positiivset arengut 2007.–2009. aastal, mida komisjon oli nentinud ka riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjenduses 200.

Tabel 7

Avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate Axens ja Prosernat jõupingutusi mõõtvate näitajate areng 2007., 2008. ja 2009. aastal.

Näitajate areng

IFP/Axens

IFP/Prosernat

2007/2003

2008/2003

2009/2003

2007/2003

2008/2003

2009/2003

Teadus- ja arendustegevuse kulud ainuõiguslikus valdkonnas

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

Teadus- ja arendustegevusega seotud töötajad ainuõiguslikus valdkonnas

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

| (316) | Komisjon kordab märkusi, mille ta võttis kokku riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjendustes 201–203: teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal kontserni IFP käibes on erakordselt suur, samas kui viimane on arenenud oludes, mil kehtivad paljud pidevalt arenevad riiklikud eeskirjad, eriti keskkonnaalased normid või intellektuaalomandi kaitsmise kord. |
| --- | --- |

(316)

Komisjon kordab märkusi, mille ta võttis kokku riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjendustes 201–203: teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal kontserni IFP käibes on erakordselt suur, samas kui viimane on arenenud oludes, mil kehtivad paljud pidevalt arenevad riiklikud eeskirjad, eriti keskkonnaalased normid või intellektuaalomandi kaitsmise kord.

| (317) | Nagu komisjon juba märkis riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjenduses 204, võtab ta arvesse tarne mitmekesisust ja struktuuri ning konkurentsi (257) toimimist rafineerimise ja naftakeemia protsesside turul. Selles suhtes märgib komisjon, et teatavate konkurentide konkurentsipositsioon on parem kontserni IFP omast, näiteks on äriühingu UOP Limited ülemaailmne turuosa ligikaudu 57 %, samas kui kontsernil IFP ainult 7 %. Komisjon hindab ka, et kontserni IFP teostatavatele teadus- ja arendustegevuse projektidele antud riigi toetus ei ähvarda oma iseloomu või proportsioonidega takistada rafineerimistehnoloogiate turu dünaamilisi stiimuleid. Lisaks tuleb märkida, et Euroopa Liidu kaubanduspartnerid, eelkõige Ameerika Ühendriigid, eraldavad samuti suuri eelarvevahendeid teadustegevuse rahastamisele energeetikavaldkonnas, mis on võimaldanud toetada kontserni IFP konkurentide teadus- ja arendustegevuse projekte. Teatavad kontserni IFP konkurendid, nimelt äriühing UOP Limited, on saanud märkimisväärset riigitoetust (258) või kaudset riigitoetust tänu mitmele partnerlusele teadusinstituutide ja kõrgkoolidega. |
| --- | --- |

(317)

Nagu komisjon juba märkis riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjenduses 204, võtab ta arvesse tarne mitmekesisust ja struktuuri ning konkurentsi (257) toimimist rafineerimise ja naftakeemia protsesside turul. Selles suhtes märgib komisjon, et teatavate konkurentide konkurentsipositsioon on parem kontserni IFP omast, näiteks on äriühingu UOP Limited ülemaailmne turuosa ligikaudu 57 %, samas kui kontsernil IFP ainult 7 %. Komisjon hindab ka, et kontserni IFP teostatavatele teadus- ja arendustegevuse projektidele antud riigi toetus ei ähvarda oma iseloomu või proportsioonidega takistada rafineerimistehnoloogiate turu dünaamilisi stiimuleid. Lisaks tuleb märkida, et Euroopa Liidu kaubanduspartnerid, eelkõige Ameerika Ühendriigid, eraldavad samuti suuri eelarvevahendeid teadustegevuse rahastamisele energeetikavaldkonnas, mis on võimaldanud toetada kontserni IFP konkurentide teadus- ja arendustegevuse projekte. Teatavad kontserni IFP konkurendid, nimelt äriühing UOP Limited, on saanud märkimisväärset riigitoetust (258) või kaudset riigitoetust tänu mitmele partnerlusele teadusinstituutide ja kõrgkoolidega.

| (318) | Komisjon järeldab lõpetuseks, et kontsernile IFP antud riigiabil oli tema tütarettevõtjate Axens ja Prosernat ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas ergutav mõju 2006., 2007., 2008. ja 2009. aastal. |
| --- | --- |

(318)

Komisjon järeldab lõpetuseks, et kontsernile IFP antud riigiabil oli tema tütarettevõtjate Axens ja Prosernat ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas ergutav mõju 2006., 2007., 2008. ja 2009. aastal.

| (319) | Alates 2010. aastast tuleb abi ergutavat mõju endiselt tõendada aruannetes, mida Prantsusmaa peab komisjonile igal aastal esitatama kuni IFP ja selle tütarettevõtjate Axens ja Prosernat vaheliste ainuõiguslike lepingute kehtivuse lõppemiseni. |
| --- | --- |

(319)

Alates 2010. aastast tuleb abi ergutavat mõju endiselt tõendada aruannetes, mida Prantsusmaa peab komisjonile igal aastal esitatama kuni IFP ja selle tütarettevõtjate Axens ja Prosernat vaheliste ainuõiguslike lepingute kehtivuse lõppemiseni.

| (320) | Kõike eelnevat arvesse võttes järeldab komisjon, et kontsernile IFP antud riigiabi tegevuseks tema tütarettevõtjate Axens ja Prosernat ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas, sealhulgas avalik-õigusliku asutuse IFP piiramatu tagatise mõjuga seotud abi, on kooskõlas uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku ning teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistikuga, kui on täidetud neis sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(320)

Kõike eelnevat arvesse võttes järeldab komisjon, et kontsernile IFP antud riigiabi tegevuseks tema tütarettevõtjate Axens ja Prosernat ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas, sealhulgas avalik-õigusliku asutuse IFP piiramatu tagatise mõjuga seotud abi, on kooskõlas uurimis- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku ning teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistikuga, kui on täidetud neis sätestatud tingimused.

7.3.3   JÄRELDUS KÕNEALUSE MEETME SISETURUGA KOKKUSOBIVUSE KOHTA

| (321) | Komisjon on arvamusel, et kõnealune meede on kooskõlas siseturuga, kui on täidetud jaotistes 7.3.1 ja 7.3.2 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(321)

Komisjon on arvamusel, et kõnealune meede on kooskõlas siseturuga, kui on täidetud jaotistes 7.3.1 ja 7.3.2 sätestatud tingimused.

8   OMANDI ÕIGUSLIKU REŽIIMIGA SEOTUD ERAPOOLETUSE PÕHIMÕTE

| (322) | Komisjon soovib rõhutada, et ta ei sea mingil viisil kahtluse alla avalik-õigusliku asutuse IFP kuulumist riigile ega vaidlusta ka avalik-õigusliku juriidilise isiku staatust kui sellist. |
| --- | --- |

(322)

Komisjon soovib rõhutada, et ta ei sea mingil viisil kahtluse alla avalik-õigusliku asutuse IFP kuulumist riigile ega vaidlusta ka avalik-õigusliku juriidilise isiku staatust kui sellist.

| (323) | ELi toimimise lepingu artikli 345 kohaselt on ühendus liikmesriikide omandi õigusliku režiimi suhtes neutraalne ning ükski selle lepingu säte ei takista ettevõtjate kuulumist (tervenisti või osaliselt) riigile. Samas tuleb konkurentsieeskirju kohaldada ühtsel viisil nii eraõiguslike kui ka avalik-õiguslike ettevõtjate suhtes. Kumbagi ettevõtjate kategooriat ei tohi nende eeskirjade kohaldamisel seada soodsamasse või ebasoodsamasse olukorda. |
| --- | --- |

(323)

ELi toimimise lepingu artikli 345 kohaselt on ühendus liikmesriikide omandi õigusliku režiimi suhtes neutraalne ning ükski selle lepingu säte ei takista ettevõtjate kuulumist (tervenisti või osaliselt) riigile. Samas tuleb konkurentsieeskirju kohaldada ühtsel viisil nii eraõiguslike kui ka avalik-õiguslike ettevõtjate suhtes. Kumbagi ettevõtjate kategooriat ei tohi nende eeskirjade kohaldamisel seada soodsamasse või ebasoodsamasse olukorda.

| (324) | Käesoleval juhul ei tulene avalik-õiguslikule asutusele IFP antud tagatis mitte omandivormist, vaid ettevõtja õiguslikust staatusest. Liikmesriigid võivad ettevõtjate õigusliku vormi vabalt valida, kuid peavad seejuures kinni pidama ELi toimimise lepingu konkurentsieeskirjadest. Eelkõige ei takista pelk asjaolu, et riigitagatis on automaatselt seotud konkreetse õigusliku staatusega, tagatise käsitamist riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui selles loetletud tingimused on täidetud (259), |
| --- | --- |

(324)

Käesoleval juhul ei tulene avalik-õiguslikule asutusele IFP antud tagatis mitte omandivormist, vaid ettevõtja õiguslikust staatusest. Liikmesriigid võivad ettevõtjate õigusliku vormi vabalt valida, kuid peavad seejuures kinni pidama ELi toimimise lepingu konkurentsieeskirjadest. Eelkõige ei takista pelk asjaolu, et riigitagatis on automaatselt seotud konkreetse õigusliku staatusega, tagatise käsitamist riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui selles loetletud tingimused on täidetud (259),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Prantsusmaa andis avalik-õiguslikule asutusele IFP alates 7. juulist 2006 avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatuse, millega kaasnes piiramatu riigitagatis (edaspidi „riigitagatis”) kogu tema tegevusele.

2.   Avalik-õigusliku asutuse IFP majandushuvi mittepakkuva tegevuse, eelkõige töötajate oskuste suurendamiseks ja parandamiseks ettenähtud koolituse, teadmiste laiendamise ja parema mõistmise eesmärgiga sõltumatu teadus- ja arendustegevuse ning teadustegevuse tulemuste levitamise hõlmamine riigitagatisega ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

3.   Avalik-õigusliku asutuse IFP tehnosiirde hõlmamine riigitagatisega valdkondades, mis on ette nähtud arendustegevust, turustamist ja kasutamist käsitleva ainuõigusliku lepinguga, mis on sõlmitud tema tütarettevõtjaga Beicip-Franlab, ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

4.   Avalik-õigusliku asutuse IFP tehnosiirde hõlmamine riigitagatisega valdkondades, mis on ette nähtud tema tütarettevõtjatega Axens ja Prosernat sõlmitud ainuõiguslike lepingutega, millele on viidatud komisjoni 16. juuli 2008. aasta otsuse (riigiabi kohta, mida Prantsusmaa andis ettevõtjale IFP; edaspidi „riigiabi C 51/05 käsitlev otsus”) artikli 3 lõikes 1, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

5.   Avalik-õigusliku asutuse IFP lepingulise teadustegevuse ning nii kolmandatele isikutele kui ka oma tütarettevõtjatele osutatud teenuste hõlmamine riigitagatisega kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtja Beicip-Franlab vahel sõlmitud lepingu muutmise korral, millele on viidatud käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 3, teavitab Prantsusmaa kõnealusest lepingust komisjoni, võttes arvesse riigitagatise võimalikku mõju, et hinnata riikliku rahastamise võimalikku kogusummat, välja arvatud juhul, kui uued lepingulised tingimused võimaldavad välistada riigiabi olemasolu.

Artikkel 3

Käesoleva otsuse artikli 1 lõigetes 4 ja 5 nimetatud majandustegevuse hõlmamine riigitagatisega kujutab endast ajavahemikul 7. juulist 2006 kuni 31. detsembrini 2009 siseturuga kokkusobivat riigiabi.

Artikkel 4

Alates 1. jaanuarist 2010 kuni ajani, mil kaotavad kehtivuse avalik-õigusliku asutuse IFP ja tema tütarettevõtjate Axens ja Prosernat vahel sõlmitud ainuõiguslikud lepingud, millele on viidatud riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse artikli 3 lõikes 1, kujutab käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 4 nimetatud majandustegevuse hõlmamine riigitagatisega endast siseturuga kokkusobivat riigiabi, kui on täidetud käesoleva otsuse artiklites 5 ja 6 sätestatud tingimused.

Artikkel 5

1.   Riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse artikli 4 lõikes 2 viidatud iga-aastases finantsaruandes on lisaks kõnealuse otsuse artikli 5 lõikes 1 juba nimetatud andmetele esitatud ka käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 loetletud andmed.

2.   Iga-aastases finantsaruandes esitatakse avalik-õigusliku asutuse IFP asjaomase aasta jooksul võetud laenusumma, intressimäär ja lepingulised tingimused, samuti riigitagatisega seotud võimaliku intressitoetuse brutoekvivalendi hinnang, välja arvatud juhul, kui esitatakse tõend, et need laenulepingud on kooskõlas tavapäraste turutingimustega, kas võrreldes neid tingimusi avalik-õigusliku asutuse IFP saadud tingimustega enne tema staatuse muutmist või täpsema meetodi põhjal, mille komisjon on eelnevalt heaks kiitnud.

3.   Finantsaruandes esitatakse sellise vara ja teenuste summa, mida avalik-õiguslik asutus IFP on tarnijatelt ostnud käesoleva otsuse artikli 1 lõigetes 4 ja 5 nimetatud majandusteenuste osutamiseks asjaomasel aastal, ning maksimaalne hinnang, mis käsitleb abi brutoekvivalenti, mis tuleneb sellest, et tarnijad peavad ettevõtja makseviivituse riski väiksemaks. Hinnangu andmiseks kohaldatakse ostude summa suhtes 2,5 %-list kindlat määra või kasutatakse selleks täpsemat meetodit, mille komisjon on eelnevalt heaks kiitnud.

4.   Iga-aastases finantsaruandes esitatakse käesoleva otsuse artikli 1 lõigetes 4 ja 5 viidatud avalik-õigusliku asutuse IFP majandustegevusest saadud summa asjaomasel aastal ning maksimaalne hinnang, mis käsitleb abi brutoekvivalenti, mis tuleneb sellest, et IFP ei pidanud maksma tagatissummat, mis vastab täitmisgarantiile või vähemalt parimale võimalikule tagatisele, mida kõnealuste majandusteenuste saajatele pakutakse. Hinnangu andmiseks kohaldatakse teenuste summa suhtes 5 %-list kindlat määra või kasutatakse selleks täpsemat meetodit, mille komisjon on eelnevalt heaks kiitnud.

Artikkel 6

1.   Avalik-õiguslikule asutusele IFP eraldatud riiklike vahendite kogusumma tegevuseks Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades, sealhulgas riigitagatise maksimaalne mõju vastavalt käesoleva otsuse artikli 5 lõigetes 2, 3 ja 4 hinnatule, peab olema väiksem abi suurimast osatähtsusest, mis on lubatud teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistikuga.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 viidatud läve ületamise korral maksavad tütarettevõtjad Axens ja Prosernat abi ülemäärase summa avalik-õiguslikule asutusele IFP.

Artikkel 7

Alates 1. jaanuarist 2010 kujutab artikli 1 lõikes 5 nimetatud majandustegevuse hõlmamine riigitagatisega endast siseturuga kokkusobivat riigiabi, kui käesoleva otsuse artikliga 8 ette nähtud tingimused on täidetud.

Artikkel 8

1.   Avalik-õigusliku asutuse IFP lepinguline teadustegevus ja teenuste osutamine, millele on viidatud käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 5, peab jääma kõrvaltegevuseks IFP põhitegevusele, mis on avaliku sektori sõltumatu teadustegevus.

2.   Selleks et avalik-õigusliku asutuse IFP lepingulist teadustegevust ja teenuste osutamist võiks pidada kõrvaltegevuseks, peavad olema täidetud järgmised tingimused:

| — | need ei tohi kahjustada avalik-õigusliku asutuse IFP tavapärast toimimist, sõltumatust ja erapooletust; |
| --- | --- |

—

need ei tohi kahjustada avalik-õigusliku asutuse IFP tavapärast toimimist, sõltumatust ja erapooletust;

| — | tariifid peavad olema kindlaks määratud turuhinnaga või turuhinna puudumise korral hinnaga, mis sisaldab (välja arvatud riigitagatise võimalik mõju) kõiki selle kulusid ja mõistlikku kasumimarginaali; |
| --- | --- |

—

tariifid peavad olema kindlaks määratud turuhinnaga või turuhinna puudumise korral hinnaga, mis sisaldab (välja arvatud riigitagatise võimalik mõju) kõiki selle kulusid ja mõistlikku kasumimarginaali;

| — | nende jaoks peab olema avaliku sektori teadustegevusest eraldi raamatupidamisarvestus (kulud ja vastav rahastamine eristatud) ning sissetulek tuleb investeerida täies ulatuses uuesti avaliku sektori sõltumatusse teadustegevusse; |
| --- | --- |

—

nende jaoks peab olema avaliku sektori teadustegevusest eraldi raamatupidamisarvestus (kulud ja vastav rahastamine eristatud) ning sissetulek tuleb investeerida täies ulatuses uuesti avaliku sektori sõltumatusse teadustegevusse;

| — | need peavad oma olemuselt olema seotud avalik-õigusliku asutuse IFP põhitegevusega avaliku sektori sõltumatu teadustegevuse valdkonnas, sest kasutatakse samu infrastruktuure, seadmeid, varustust või tehnoloogiat või samu uurijaid, teadlasi, insenere, projekteerijaid või tehnikuid; |
| --- | --- |

—

need peavad oma olemuselt olema seotud avalik-õigusliku asutuse IFP põhitegevusega avaliku sektori sõltumatu teadustegevuse valdkonnas, sest kasutatakse samu infrastruktuure, seadmeid, varustust või tehnoloogiat või samu uurijaid, teadlasi, insenere, projekteerijaid või tehnikuid;

| — | need peavad jääma väljapoole selliste ainuõiguslike lepingute kohaldamisalast, mis on sõlmitud avalik-õigusliku asutuse IFP ja tema tütarettevõtjate Axens ja Prosernat vahel ning mida on nimetatud riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse artikli 3 lõikes 1 või mida on pikendatud või muudetud vastavalt riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse artikli 3 lõikele 2 ja käesoleva otsuse artikli 12 lõikele 2; |
| --- | --- |

—

need peavad jääma väljapoole selliste ainuõiguslike lepingute kohaldamisalast, mis on sõlmitud avalik-õigusliku asutuse IFP ja tema tütarettevõtjate Axens ja Prosernat vahel ning mida on nimetatud riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse artikli 3 lõikes 1 või mida on pikendatud või muudetud vastavalt riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse artikli 3 lõikele 2 ja käesoleva otsuse artikli 12 lõikele 2;

| — | need peavad hõlmama avalik-õigusliku asutuse IFP avaliku sektori sõltumatu teadustegevuse eelarvest väikese osa. |
| --- | --- |

—

need peavad hõlmama avalik-õigusliku asutuse IFP avaliku sektori sõltumatu teadustegevuse eelarvest väikese osa.

3.   Prantsusmaa esitab komisjonile igal aastal avalik-õigusliku asutuse IFP lepingulise teadustegevuse ja osutatud teenuste aruande, kus on täpsustatud nende suhtarv avalik-õigusliku asutuse IFP avaliku sektori sõltumatu teadustegevuse eelarves.

Artikkel 9

1.   Prantsusmaa ametiasutused ja avalik-õiguslik asutus IFP lisavad iga tehingu puhul rahastamislepingusse (kõikide lepinguga hõlmatud instrumentide kohta) järgmise märke:

„Emissioonil/programmil/laenul ei ole ühtegi otsest ega kaudset riigitagatist. Maksejõuetuse korral ei pea riik avalik-õiguslikku asutust IFP nõuete tagasimaksmisel rahaliselt asendama.”

2.   Prantsusmaa ametiasutused lisavad sarnase sätte, millega välistatakse riigi vastutus, igasse lepingusse, mis on seotud käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 5 viidatud lepingulise teadustegevuse või teenuste osutamisega.

3.   Prantsusmaa ametiasutused lisavad sarnase sätte, millega välistatakse avalik-õigusliku asutuse IFP ja riigi vastutus, igasse laenulepingusse, mille on sõlminud aktsiaseltsid Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat.

4.   Avalik-õiguslik asutus IFP keeldub andmast äriühingutele Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat mis tahes vormis kautsjonit, tagatist, eellepingut või esmahinnangut, mis on vastuolus tavapäraste turutingimustega.

Artikkel 10

Prantsusmaa teatab komisjonile eraldi igasugusest riigiabist, mille summa ületab ülemmäärasid, mis on kindlaks määratud ühenduse teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistikuga, võttes arvesse riigitagatise võimalikku mõju.

Artikkel 11

Prantsusmaa teavitab komisjoni otsuse täitmiseks võetud meetmetest hiljemalt kaks kuud pärast käesoleva otsuse teatavaks tegemist.

Artikkel 12

1.   Käesoleva otsuse artikleid 4, 5 ja 6 kohaldatakse, kuni kaotavad kehtivuse avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate Axens ja Prosernat vahel sõlmitud ainuõiguslikud lepingud, millele on viidatud riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse artikli 3 lõikes 1.

2.   Prantsusmaa ametiasutused võtavad riikliku rahastamise kogusumma hindamisel arvesse riigitagatise mõju, kui nad teavitavad komisjoni kõnealuste ainuõiguslike lepingute pikendamisest või muutmisest vastavalt riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse artikli 3 lõikele 2.

Artikkel 13

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 29. juuni 2011

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 83, 30.3.2010, lk 47. Alates 1. detsembrist 2009 muutusid Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 87 ja 88 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping”) artikliteks 107 ja 108. Mõlemal juhul on artiklid sisuliselt identsed. Käesolevas otsuses tuleks viiteid ELi toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88. ELi toimimise lepinguga on muudetud ka teatavaid termineid, näiteks on termin „ühendus” asendatud terminiga „liit” ja termin „ühtne turg” terminiga „siseturg”.

1

(2)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 1.

2

(3)  ELT C 259, 11.10.2008, lk 12.

3

(4)  IFP nimetati alates 13. juulist 2010 ümber ettevõtjaks Institut Français du Pétrole Énergies Nouvelles. Nimetust muudeti 12. juuli 2010. aasta seaduse nr 2010–788 (riigi keskkonnaalase tegevuse kohta; nimetatud „Grenelle 2 seaduseks”) artikliga 81. (Avalik-õigusliku asutuse IFP 13. juuli 2010. aasta pressiteate leiab aadressilt http://www.ifpenergiesnouvelles.fr/actualites/communiques-de-presse/ (kuupäevaga 28. juuni 2011).

4

(5)  Komisjoni otsus 2009/157/EÜ, 16. juuli 2008, riigiabi kohta, mida Prantsusmaa andis ettevõtjale IFP [C 51/05 (ex NN 84/05)] (ELT L 53, 26.2.2009, lk 13).

5

(6)  Komisjoni 16. juuli 2008. aasta otsus riigiabi C 35/08 (ex NN 11/08) kohta – Piiramatu riigitagatis ettevõtjale IFP – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (ELT C 259, 11.10.2008, lk 12).

6

(7)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

7

(8)  ELT L 274, 19.10.2010, lk 1.

8

(9)  Asjaomase küsimuse kohta vt riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjendus 19. Enne La Poste’i muutmist aktsiaseltsiks 2010. aastal, tulenes La Poste’i avalik-õigusliku tööstus- ja äriasutuse staatus kassatsioonikohtu (tsiviilasjade teine koda) 18. jaanuari 2001. aasta otsusest, mille kohaselt La Poste’i samastati avalik-õigusliku tööstus- ja äriasutusega. Kõnealune otsus kinnitas Douai apellatsioonikohtu 22. oktoobri 1998. aasta otsuses sätestatud põhimõtet. Majandusküsimuste komisjon märgib ühes oma 2003. aastal Prantsusmaa senatile esitatud aruandes: „Kõik teavad, et pärast 1990. aasta reformi on La Poste’i emaettevõtjal avalik-õigusliku tööstus- ja äriasutusega samastatav staatus.”

9

Kõik teavad, et pärast 1990. aasta reformi on La Poste’i emaettevõtjal avalik-õigusliku tööstus- ja äriasutusega samastatav staatus

(10)  Vt menetluse algatamise otsuse ja riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse 2.1 jaotis (vastavalt „Le groupe IFP” ja „Institut Français du Pétrole (IFP)”).

10

(11)  Lepingud on järgmised:

11

| a) | kümneaastane ainuõiguslik üldlitsentsi leping, mille alusel võib tütarettevõtja kasutada avalik-õigusliku asutuse IFP olemasolevat ja tulevast intellektuaalomandit peamiselt seoses protsessidega oma tegevusvaldkonnas, et osutada klientidele nende protsessidega seonduvaid inseneriteenuseid ning anda neile edasi õigus kasutada asjaomaseid tehnoloogiaid patendi all-litsentside vormis; |
| --- | --- |

a)

kümneaastane ainuõiguslik üldlitsentsi leping, mille alusel võib tütarettevõtja kasutada avalik-õigusliku asutuse IFP olemasolevat ja tulevast intellektuaalomandit peamiselt seoses protsessidega oma tegevusvaldkonnas, et osutada klientidele nende protsessidega seonduvaid inseneriteenuseid ning anda neile edasi õigus kasutada asjaomaseid tehnoloogiaid patendi all-litsentside vormis;

| b) | kümneaastane ainuõiguslik tootelitsentside leping, mille alusel võib tütarettevõtja oma tegevusvaldkonnas kasutada avalik-õigusliku asutuse IFP olemasolevat ja tulevast tehnoloogiat, et toota ja müüa oma klientidele katalüsaatoreid, absorbente, imamismassi, seadmeid ja muid avalik-õigusliku asutuse IFP välja töötatud tooteid ja tarkvara; |
| --- | --- |

b)

kümneaastane ainuõiguslik tootelitsentside leping, mille alusel võib tütarettevõtja oma tegevusvaldkonnas kasutada avalik-õigusliku asutuse IFP olemasolevat ja tulevast tehnoloogiat, et toota ja müüa oma klientidele katalüsaatoreid, absorbente, imamismassi, seadmeid ja muid avalik-õigusliku asutuse IFP välja töötatud tooteid ja tarkvara;

| c) | kümneaastane rakendusuuringu leping, mille alusel [IFP pakub tütarettevõtjale oma rafineerimise ja naftakeemia valdkonna teadustegevuse tulemusi, et tütarettevõtja saaks soovi korral jätkata teadustegevust ühisprojektis IFP-ga ning seejärel neid tulemusi kasutada. () Vastasel juhul võib avalik-õiguslik asutus IFP pakkuda neid tulemusi mõnele teisele ettevõtjale. Kõik partnerid kannavad ise projektis osalemise kulud ning teadusprojekti lõpetamisel kuuluvad toodete ja protsesside omandiõigused avalik-õiguslikule asutusele IFP-le, tema tütarettevõtjale aga toodete ja protsesside tööstuslikku kasutusse võtmise etappidega seonduvad omandiõigused. |
| --- | --- |

c)

kümneaastane rakendusuuringu leping, mille alusel [IFP pakub tütarettevõtjale oma rafineerimise ja naftakeemia valdkonna teadustegevuse tulemusi, et tütarettevõtja saaks soovi korral jätkata teadustegevust ühisprojektis IFP-ga ning seejärel neid tulemusi kasutada. () Vastasel juhul võib avalik-õiguslik asutus IFP pakkuda neid tulemusi mõnele teisele ettevõtjale. Kõik partnerid kannavad ise projektis osalemise kulud ning teadusprojekti lõpetamisel kuuluvad toodete ja protsesside omandiõigused avalik-õiguslikule asutusele IFP-le, tema tütarettevõtjale aga toodete ja protsesside tööstuslikku kasutusse võtmise etappidega seonduvad omandiõigused.

(12)  Mõned selle teksti osad on konfidentsiaalse teabe kaitsmiseks asendatud. Varjatud teave on otsuse arusaadavuse ja sidususe tagamiseks ümber sõnastatud. Vastavad osad on asendatud kolme punktiga nurksulgudes ja tähistatud tärniga.

(13)  Mõned selle teksti osad on konfidentsiaalse teabe kaitsmiseks välja jäetud. Need osad on asendatud kolme punktiga nurksulgudes ja tähistatud tärniga.

13

(14)  Prantsusmaa ametiasutused edastasid 18. juuni 2009. aasta kirjaga komisjonile avalik-õigusliku asutuse IFP ja selle tütarettevõtjate Axens ja Prosernat vahel vastavalt riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) artiklile 6 sõlmitud kõrvallepingute koopiad. Äriühingu Axens kõrvallepingu [...] (*) allkirjastasid [kuupäev] (**) 2009 [...] (*) avalik-õigusliku asutuse IFP nimel ning [...] (*) äriühingu Axenes nimel. Äriühingu Prosernat kõrvallepingu [...] (*) allkirjastasid [kuupäev] (**) 2009 [...] (*) avalik-õigusliku asutuse IFP nimel ning [...] (*) äriühingu Prosernat nimel.

14

(15)  Komisjoni teatis „Uurimis- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitlev ühenduse raamistik” (EÜT C 45, 17.2.1996, lk 5).

15

(16)  Need minimaalsed tasud piirduvad tegelikult igale tütarettevõtjale antud abiga, mis on maksimaalselt 75 % rakendusuuringutele eelnevate teostatavusuuringute maksumusest, 50 % rakendusuuringu maksumusest ja 25 % konkurentsieelse arendustegevuse maksumusest.

16

(17)  Vastavalt menetluse algatamise otsuse põhjendusele 18 kavatseb komisjon uurida, millist mõju avaldab IFP muutmine avalik-õiguslikuks tööstus- ja kaubandusasutuseks avalik-õiguslikule asutusele IFP ja selle tütarettevõtjatele kui ühtsele turul osalejale. Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 36 on täpsustatud, et seda ühtset üksust peetakse piiramatu riigitagatise võimalikuks saajaks.

17

(18)  Prantsusmaal on peale riigi ja kohalike omavalitsuste kaks põhilist avalik-õiguslike juriidiliste isikute kategooriat: avalik-õiguslikud asutused ja avalikke huve esindavad rühmad, mis sätestati 15. juuli 1982. aasta seadusega nr 82-610. Avalik-õiguslike asutuste puhul on võimalik eristada avalik-õiguslikke haldusasutusi, kes täidavad traditsioonilisi haldusülesandeid (établissements publics à caractère administratif – EPA) ning avalik-õiguslikke tööstus- ja kaubandusasutusi (établissement public à caractère industriel et commercial – EPIC), kes tegelevad majandustegevusega.

18

établissements publics à caractère administratif – EPA

établissement public à caractère industriel et commercial – EPIC

(19)  Vt eelkõige 21. detsembri 1987. aasta kohtuotsus (tsiviilasjade esimene koda).

19

(20)  Samu väiteid on pikemalt käsitletud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjendustes 20–22 (jaotises 2.1).

20

(21)  Vt ka riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjendused 23–30 (jaotises 2.2).

21

(22)  Vastavalt 6. juuli 2006. aasta dekreedi artiklile 21 „kehtivad avalik-õigusliku asutuse IFP puhul finants- ja raamatupidamise haldamise valdkonnas tööstus- ja kaubandusettevõtjate suhtes kohaldatavad eeskirjad.” Isegi kui avalik-õiguslikul asutusel IFP ei ole avaliku sektori raamatupidajat, viitavad teatavad andmed asjaolule, et ilma avaliku sektori raamatupidajata avalik-õiguslike tööstus- ja kaubandusasutuste võlad kantakse nende tegevuse lõpetamise korral samuti üle riigile või mõnele teisele riigiasutusele. Komisjon viitab näiteks menetluse algatamise otsuse põhjendustes 49 ja 50 märgitud asutustele Charbonnages de France ja ERAP, tõendades, et avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse likvideerimisel, isegi kui sellel ei ole avaliku sektori raamatupidajat, ei oleks õiguste ja kohustuste ülekandmine mõnele teisele avalik-õiguslikule üksusele või riigile mitte ainult võimalik, vaid turust tulenevalt selgelt ette nähtud.

22

kehtivad avalik-õigusliku asutuse IFP puhul finants- ja raamatupidamise haldamise valdkonnas tööstus- ja kaubandusettevõtjate suhtes kohaldatavad eeskirjad.

(23)  Vt ka riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjendused 31–36 (jaotises 2.3).

23

(24)  Vt ka riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjendus 37 (jaotises 37).

24

(25)  Vt Prantsusmaa ametiasutuste 18. juuli 2006. aasta, 30. jaanuari 2008. aasta ja 26. juuni 2008. aasta kirjad.

25

(26)  Komisjon rõhutab, et need väited on juba esitatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) 3. osas („Prantsusmaa ametiasutuste märkused ja ettepanekud”). Tutvustava osa lihtsustamiseks viitab komisjon neile võimalikult sageli.

26

(27)  Riiginõukogu 1. aprilli 1938. aasta otsus kohtuasjas Société de l'hôtel d'Albe, riiginõukogu kogumik, lk 341.

27

(28)  Riiginõukogu 10. novembri 1999. aasta ja 18. novembri 2005. aasta otsused kohtuasjas Campoloro. Vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 59.

28

(29)  Vt Prantsusmaa ametiasutuste 23. jaanuaril 2008 ja 27. oktoobril 2009 edastatud ja postiteenuse juhtumit käsitlevad märkused, mille nad on esitanud vajalike muudatustega käesoleva menetluse puhul seoses avalik-õigusliku asutusega IFP.

29

(30)  Vt riiginõukogu 2006. aasta aruanne, lk 69.

30

(31)  Vt Prantsusmaa ametiasutuste 27. oktoobri 2009. aasta märkused seoses otsusega C 56/07.

31

(32)  Prantsusmaa ametiasutused rõhutavad aga, et kui side- ja telekommunikatsiooniamet muudeti 1991. aastal sõltumatuks juriidiliseks isikuks, tuli talle anda sõnaselge tagatis, samas ei oleks see olnud vajalik, kui La Poste’il oleks avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutusega samastatud asutusena olnud sellest staatusest lähtuv riigitagatis. Samuti anti riigitagatis asutustele ERAP ja Agence Française du Développement (Prantsuse Arenguagentuur), mis mõlemad on avalik-õiguslikud tööstus- ja kaubandusasutused.

32

Agence Française du Développement

(33)  La responsabilité des AAI dotées de la personnalité morale: coup d'arrêt à l'idée de „garantie de l'État”; („Juriidilistest isikutest sõltumatute haldusasutuste vastutus: peatada riigitagatise idee”); D. Labetoulle; RJEP/CJEG nr 635, 2006. aasta oktoober.

33

La responsabilité des AAI dotées de la personnalité morale: coup d'arrêt à l'idée de „garantie de l'État”

(34)  Vt Prantsusmaa ametiasutuste 23. jaanuari 2008. aasta märkused seoses postiteenuse juhtumiga.

34

(35)  Riiginõukogu 10. novembri 1999. aasta otsus Campoloro sadama fondivalitseja kohta, (kogumik, lk 3409).

35

(36)  Riiginõukogu 18. novembri 2005. aasta otsus Campoloro sadama fondivalitseja kohta.

36

(37)  „Le Préfet face à l’inexécution par une collectivité territoriale d’un jugement la condamnant pécuniairement” („Prefekt olukorras, kus piirkondlik omavalitsusüksus ei täida kohtuotsusega ettenähtud rahalist karistust”); P. Bon, RFDA – 2006. aasta märts-aprill, lk 341. C. Landais ja F. Lenica, „Le pouvoir de substitution du préfet en cas d’inexécution de la chose jugée par les collectivités territoriales” („Prefekti asendusõigus, kui piirkondlik omavalitsusüksus ei täida kohtuotsust”); AJDA, 23. jaanuar 2006, lk 137.

37

Le Préfet face à l’inexécution par une collectivité territoriale d’un jugement la condamnant pécuniairement

Le pouvoir de substitution du préfet en cas d’inexécution de la chose jugée par les collectivités territoriales

(38)  Komisjoni teatis EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (EÜT C 71, 11.3.2000, lk 14).

38

(39)  Avalik-õigusliku asutuse IFP maksejõuetuse korral järgitav menetlus peaks olema kindlaks määratud ja avalikustatud.

39

(40)  See menetlus peaks olema kas eraõiguslik või siis andma avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajatele õigused, mis ei ületa oma ulatuselt äriõiguse kohaldamise korral kehtivaid õigusi.

40

(41)  Prantsusmaa ametiasutuste arvates on nende kahe kriteeriumi täitmine piisav, kuid mitte vajalik, et välistada mis tahes eelise olemasolu. Nende arvates ei oleks nimelt mõistlik arvata, et väidetava kahtluse olemasolu maksejõuetuse korral kohaldatava menetluse suhtes võiks väljenduda paremates rahastamistingimustes.

41

(42)  Prantsusmaa sõnul oleks sarnastel asjaoludel suunatud ettevõtja kõigepealt läbirääkimistele oma võlausaldajatega, et leppida kokku saneerimiskavas. Teiseks, kui kõnealune kava oleks hinnatud ebarahuldavaks või kui see ei oleks võimaldanud finantsraskusi kõrvaldada ning kui võlausaldajatega ei oleks jõutud uuele kokkuleppele, võinuks seejärel kõik võlausaldajad või mõni neist pöörduda pädeva kohtuniku poole, et võlgnikult võlanõue välja mõista. Sel juhul rakendatakse 16. juuli 1980. aasta seadusega kehtestatud menetlust. Vajaduse korral võib selle menetluse tulemusena järelevalveasutus asendada avalik-õigusliku asutuse IFP juhtkonda, et võtta ettevõtja ressurssidega seoses võlgade maksmiseks vajalikke otsuseid. Prantsusmaa ametiasutused väidavad, et kui 16. juuli 1980. aasta seadusega kehtestatud menetlust takistab avalik-õigusliku asutuse IFP vara puudujääk ning kui järelevalveasutusel, kellel ei ole võõrandamiseks enam mingit vara, on seega reaalselt võimatu nõutava summa maksmiseks vajalikke vahendeid luua, siis 16. juuli 1980. aasta seadusega ettenähtud menetlus lõpetatakse.

42

(43)  Juhul kui äriühingul on omavahendeid alla poole tema kapitalist, tuleb vastavalt äriseadustiku artiklile L. 225-258 seda osanike koosolekul tunnistada ning otsustada, kas äriühing tuleks likvideerida eeldatust varem. Kui otsustatakse äriühingu tegevust jätkata, peab see hiljemalt teise eelarveaasta lõpus pärast eelarveaastat, mil kahju leiti, taastama oma kapitali ulatuses, mis oleks võrdne vähemalt poolega sotsiaalsest kapitalist, või seda vähendades juhul, kui vahendeid ei ole muul viisil taastatud.

43

(44)  Euroopa Kohtu 21. märtsi 1991. aasta otsus kohtuasjas C–303/88: Itaalia vs. komisjon (EKL I-1433, punkt 21).

44

vs

(45)  Vt eelkõige Euroopa Kohtu 16. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon (kohtuasi Stardust Marine) (EKL I-4397, punktid 68–83).

45

vs

(46)  Euroopa Komisjon, 21. detsember 2005, „Riigiabi 531/2005 – Prantsusmaa – La Banque Postale’i loomiseks ja töö korraldamiseks võetavad meetmed”.

46

(47)  Üldkohtu 12. septembri 2007. aasta otsus kohtuasjas T-68/03: Olympiaki Aeroporia Ypiresies vs. komisjon, (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata); vt ka Üldkohtu 1. juuli 2008. aasta otsus kohtuasjas T-266/02: Deutsche Post AG vs. komisjon, (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 92: „Lisaks peab komisjon uurima, kas abisaaja sai tõelise eelise.”)

47

vs

vs

Lisaks peab komisjon uurima, kas abisaaja sai tõelise eelise.

(48)  Määrus nr 81-501. Prantsusmaa ametiasutuste ettepaneku tegemise ajal oli rakendusmääruseks 12. mai 1981. aasta määrus nr 81-501, millega rakendatakse 16. juuli 1980. aasta seadus (milles käsitletakse haldusküsimustes määratud trahve ning avalik-õiguslike juriidiliste isikute otsuste täideviimist) ning mis seondub riiginõukogu „aruannete ja uuringute osakonnaga”.

48

(49)  Selliselt muudetud kujul on määruse sätte sõnastus järgmine:

49

„Kui märgukiri ei ole kõnealuseks tähtajaks tulemusi andnud, kirjendab riigi esindaja või järelevalveasutus asjaomase kulu raskustes oleva omavalitsuse või avalik-õigusliku asutuse eelarvesse. Vajaduse korral eraldab ta selle omavalitsuse või riigiasutuse eelarvest vajalikud vahendid muudeks kuludeks ettenähtud ja veel kasutamiseks vabasid vahendeid vähendades või siis tulusid suurendades.” (Muudatused on alla joonitud).

(50)  Prantsusmaa ametiasutused viitavad menetluse algatamise otsuse põhjendusele 68, milles komisjon leiab, et Prantsusmaa ametiasutuste ettepanek muuta 16. juuli 1980. aasta seaduse rakendusmäärust „ei võimalda välistada, et avalik-õigusliku asutuse IFP ressursside lõppemise korral võiks võlausaldaja, kelle nõuet ei ole rahuldatud, 16. juuli 1980. aasta seaduse kohaldamise raames pöörduda kohtusse, et rakendataks riigi vastutust avalik-õiguslike koormiste kandmisel võrdsuse põhimõtte rikkumise alusel.”

50

ei võimalda välistada, et avalik-õigusliku asutuse IFP ressursside lõppemise korral võiks võlausaldaja, kelle nõuet ei ole rahuldatud, 16. juuli 1980. aasta seaduse kohaldamise raames pöörduda kohtusse, et rakendataks riigi vastutust avalik-õiguslike koormiste kandmisel võrdsuse põhimõtte rikkumise alusel

(51)  Riiginõukogu 16. novembri 1998. aasta otsus kohtuasjas Sille: „Võttes esmalt arvesse, et kuigi esimese astme kohtu otsuse kohaselt võib rakendada riigi (isegi mittesüülist) vastutust, tuginedes võrdsuse põhimõttele avalik-õiguslike koormiste kandmisel, juhul kui teatav õiguspäraselt võetud meede põhjustab füüsilisele või juriidilisele isikule erilist või teatava raskusastmega kahju, ei ole see nii käesoleval juhul, kuna hr Sille’il ei saanud kinnisvaraarendajana olla teadmata ohud, mis sellise ulatusega kinnisvaraprojekti elluviimisega tavaliselt paratamatult kaasnevad, kusjuures selliseks kinnisvaraprojektiks oli tingimata vaja muuta maakasutuskava sätteid ning saada linnavolikogult nõusolek, mille puhul pidanuks hr Sille tavapäraselt kaaluma võimalust, et avaliku küsitluse negatiivsete tulemuste ning projekti suhtes tõrjuva hoiaku võtmise korral kohalik omavalitsus seda projekti ei kinnita; olles kõiki neid asjaolusid teades selle riski siiski võtnud, ei ole tal alust väita, et on kandnud ebatavalist kahju ning et kommuun peab talle hüvitama kõnealuse projekti tagasilükkamisega seotud tagajärjed.”

51

Võttes esmalt arvesse, et kuigi esimese astme kohtu otsuse kohaselt võib rakendada riigi (isegi mittesüülist) vastutust, tuginedes võrdsuse põhimõttele avalik-õiguslike koormiste kandmisel, juhul kui teatav õiguspäraselt võetud meede põhjustab füüsilisele või juriidilisele isikule erilist või teatava raskusastmega kahju, ei ole see nii käesoleval juhul, kuna hr Sille’il ei saanud kinnisvaraarendajana olla teadmata ohud, mis sellise ulatusega kinnisvaraprojekti elluviimisega tavaliselt paratamatult kaasnevad, kusjuures selliseks kinnisvaraprojektiks oli tingimata vaja muuta maakasutuskava sätteid ning saada linnavolikogult nõusolek, mille puhul pidanuks hr Sille tavapäraselt kaaluma võimalust, et avaliku küsitluse negatiivsete tulemuste ning projekti suhtes tõrjuva hoiaku võtmise korral kohalik omavalitsus seda projekti ei kinnita; olles kõiki neid asjaolusid teades selle riski siiski võtnud, ei ole tal alust väita, et on kandnud ebatavalist kahju ning et kommuun peab talle hüvitama kõnealuse projekti tagasilükkamisega seotud tagajärjed

(52)  Riiginõukogu 10. juuli 1996. aasta otsus kohtuasjas Meunier: „Võttes arvesse, et sellisesse kohta oma äri asutades ning võimalikke maalihkeid käsitlevast linnapea kirjast tulenevalt nõustus huvitatud isik asjaolusid tundes tema ettevõtet ohustavate ebastabiilsuse riskidega, andis teise astme halduskohus sõltumatu hinnangu. Võttes arvesse, et sellisest olukorrast tulenev kahju, millesse huvitatud isik oli asetanud ennast teadlikult, ei anna talle õigust hüvitisele, ei rikkunud kohus avalik-õiguslike isikute vastutust reguleerivaid eeskirju.”

52

Võttes arvesse, et sellisesse kohta oma äri asutades ning võimalikke maalihkeid käsitlevast linnapea kirjast tulenevalt nõustus huvitatud isik asjaolusid tundes tema ettevõtet ohustavate ebastabiilsuse riskidega, andis teise astme halduskohus sõltumatu hinnangu. Võttes arvesse, et sellisest olukorrast tulenev kahju, millesse huvitatud isik oli asetanud ennast teadlikult, ei anna talle õigust hüvitisele, ei rikkunud kohus avalik-õiguslike isikute vastutust reguleerivaid eeskirju

(53)  Üldkohtu 21. mai 2010. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-425/04, T-444/04, T-450/04 ja T-456/04: Prantsusmaa vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata). Üldkohus järeldab selles kohtuotsuses, et komisjon ei ole tõendanud „FT majandusliku olukorra võimalikku paranemist, mis võis tuleneda sellest pakkumusest [FT ei ole aktsionärilaenu lepingut kunagi allkirjastanud ega täitnud] (...), võrreldes olukorraga, milles ta oli (...).” (Punkt 254). Samuti ei saa „komisjon pelgalt teatud summas krediidiliini andmise kohta tehtud riigi ühepoolse pakkumise põhjal eeldada, et see pakkumus toob selle saajale kaasa soodsad majanduslikud tagajärjed, ilma et ta võtaks tingimata arvesse tingimusi, mis reguleerivad asjaomase krediidilepingu täitmist ning eelkõige neid, mis on seotud nimetatud krediidi saamise ning tagasimaksmisega ning seda veel vähem, kui saaja ei ole seda pakkumist heaks kiitnud, vaid on piirdunud refinantseerimisega turul valitsevatel tingimustel.” (Punkt 255, alla jooninud Prantsusmaa ametiasutused).

53

vs

FT majandusliku olukorra võimalikku paranemist, mis võis tuleneda sellest pakkumusest [FT ei ole aktsionärilaenu lepingut kunagi allkirjastanud ega täitnud] (...), võrreldes olukorraga, milles ta oli (...)

komisjon pelgalt teatud summas krediidiliini andmise kohta tehtud riigi ühepoolse pakkumise põhjal eeldada, et see pakkumus toob selle saajale kaasa soodsad majanduslikud tagajärjed, ilma et ta võtaks tingimata arvesse tingimusi, mis reguleerivad asjaomase krediidilepingu täitmist ning eelkõige neid, mis on seotud nimetatud krediidi saamise ning tagasimaksmisega ning seda veel vähem, kui saaja ei ole seda pakkumist heaks kiitnud, vaid on piirdunud refinantseerimisega turul valitsevatel tingimustel

(54)  Euroopa Kohtu 7. märtsi 1990. aasta otsus kohtuasjas Krantz.

54

(55)  Euroopa Kohtu 2. septembri 2010. aasta otsus kohtuasjas Deutsche Post AG.

55

(56)  Prantsusmaa ametiasutused viitavad oma 7. mai ja 9. juuni 2008. aasta kirjadele.

56

(57)  Prantsusmaa ametiasutused osutavad oma vastuses komisjoni 3. augusti 2007. aasta kirjale.

57

(58)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

58

(59)  Euroopa Komisjon, 3. veebruar 2004, A report on the functioning of public procurement markets in the EU (Aruanne riigihanketurgude toimimise kohta ELis).

59

A report on the functioning of public procurement markets in the EU

(60)  Äriühing UOP Limited märgib, et tegeleb nafta rafineerimis-, gaasitootmise, naftakeemia ja suurele osale töötlevale tööstusele toodete pakkumise ja teenuste osutamisega. Täpsemalt töötab ta välja litsentsid, rakendab need ja kiidab nende kasutamise heaks ning tagab hooldamise selliste protsessitehnoloogiate puhul nagu nafta töötlemine, puhaste kütuste tootmine, kütuste väävlitustamise ja naftakeemilised tehnoloogiad. Samuti märgib ta, et toodab katalüsaatoreid, molekulaarsõelu, absorbente ja muud erivarustust. Väidetavalt tegutseb ta ELi eri liikmesriikides (Austria, Belgia, Tšehhi Vabariik, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Ungari, Iirimaa, Itaalia, Madalmaad, Portugal, Poola, Slovaki Vabariik, Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriik), tal on esindused Belgias, Prantsusmaal ja Saksamaal, ning kaks tehast, millest üks asub Suurbritannias Enfieldis Brimsdownis, ning teine Itaalias Reggio Calabrias.

60

(61)  Äriühing UOP Limited viitab veebisaidile http://www.axens.net/about/history.html (20. novembri 2008. aasta seisuga).

61

(62)  Näiteks mahu ja toodete voo puhtuse või tooraine tarbimise osas.

62

(63)  Prantsusmaa ametiasutused viitavad eespool nimetatud otsuse nr 531/2005 joonealusele märkusele 3.

63

(64)  Märgukiri on olemas juba alates [...] (*) ning seda on korrapäraselt ajakohastanud ja kontrollinud [...] (*). Prantsusmaa ametiasutused esitasid oma kirjaga [...] (*) versiooni.

64

(65)  Prantsusmaa ametiasutused viitavad äriühingu UOP Limited 23. jaanuari 2009. aasta kirjale, mis nende arvates kordas 28. novembri 2008. aasta kirja punkti 3 alapunktis b esitatud arutlust.

65

(66)  Üldlitsentsi lepingu alusel võib Axens kasutada avalik-õigusliku asutuse IFP olemasolevat ja tulevast intellektuaalomandit peamiselt seoses oma tegevusvaldkonna protsessidega, et osutada klientidele nende protsessidega seonduvaid inseneriteenuseid ning anda neile edasi õigus kasutada asjaomaseid tehnoloogiaid patendi all-litsentside vormis.

66

(67)  Tootelitsentsi lepingu alusel võib Axens kasutada oma tegevusvaldkonnas avalik-õigusliku asutuse IFP olemasolevat ja tulevast tehnoloogiat, et toota ja müüa oma klientidele katalüsaatoreid, absorbente, imamismassi, seadmeid ja muid avalik-õigusliku asutuse IFP väljatöötatud tooteid ja tarkvara.

67

(68)  [...] (*).

68

(69)  Prantsusmaa ametiasutuste 13. oktoobri 2008. aasta kirja punkt 203.

69

(70)  Vt eespool viidatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse põhjendustes 251–255 esitatud osa 4.1.1 „Järeldus La Poste’ile antud riigigarantii olemasolu kohta”.

70

(71)  Kelle staatus oli vastavalt põhjenduses 12 täpsustatule (joonealune märkus 11) enne La Poste’i muutmist aktsiaseltsiks sarnane avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusele.

71

(72)  Riiginõukogu 1. aprilli 1938. aasta otsus kohtuasjas Société de l’hôtel d’Albe, riiginõukogu kogumik, lk 341.

72

(73)  Riiginõukogu 10. novembri 1999. aasta ja 18. novembri 2005. aasta otsused kohtuasjas Campoloro.

73

(74)  Selles kohtuasjas keeldus riiginõukogu rahuldamast üksnes otseselt riigihankeministrile esitatud võlausaldaja nõuet. Tagatise rakendamine eeldab maksejõuetust ega tähenda, et ainuüksi võlausaldaja nõude peale oleks riik kohustatud avalik-õigusliku asutuse võla tagasi maksma.

74

(75)  Komisjon viitab oma analüüsile kohtuasja Camporolo kohta, mis on esitatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) jaotise 4.1.1 A osa punkti b alapunktis 3.

75

(76)  Seega on avalik-õigusliku asutuse IFP vara puudujäägi korral kõik tema võlausaldajad pärast selle staatuse muutmist – sõltumata võlanõude tekkimise kuupäevast – võrreldavas olukorras; nad kõik seisavad silmitsi asjaoluga, et avalik-õigusliku asutuse IFP puhul ei kohaldata tavaõigust raskustes olevate äriühingute saneerimise ja likvideerimise küsimuses. Kõikidele avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldajatele on tagatud, et nende võlanõuded makstakse lõpuks tagasi, nagu selgitatud A osa punktis b.

76

(77)  Kõnealuse teise, jääb välja LOLFi artikli 34 reguleerimisalast välja jääva kategooria olemasolu selgitab seda, et kontsessionääride tagatist käsitlev kohtupraktika kehtib ka pärast 2001. aastat. Samuti selgitab see, et iga kord, kui riik on mõne sellise äriühingu või kontserni aktsionär või osanik, mille puhul äriseadustik ei piira võlgadele antavat tagatist, ei pea seda finantsseaduses täpsustama. Komisjon soovib sellega seoses selgitada, et vaatlusalune tagatis tuleneb avalik-õigusliku asutuse IFP avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusest, et tegemist on tagatisega, mis seob riigi ja avalik-õigusliku asutuse IFP (viimase võlausaldajad on üksnes kaudsed kasusaajad) ning et see tagatis ei ole üksnes seotud üksikute võlanõuete rahuldamisega, vaid ka avalik-õigusliku asutuse IFP olemasolu ja/või selle kohustuste säilitamisega.

77

(78)  Üldkohtu 26. juuni 2008. aasta otsus kohtuasjas T-442/03: SIC vs. komisjon (EKL 2008, lk II-1161, punktid 124–127). Vt ka eespool viidatud teatis tagatiste kohta.

78

vs

(79)  Eelkõige ei tehtud seda IFP, France Télécomi, Gaz de France’i, EDFi ja ADP ümberkujundamisel.

79

(80)  Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et vastupidiselt eelmisele olukorrale ei olnuks La Poste’ile üle kantud side- ja telekommunikatsiooniameti võlgade puhul vaja sõnaselget tagatist, kui viimasel oleks olnud staatusest tulenev riigitagatis. Ometi anti see 31. detsembri 1990. aasta otsusega.

80

(81)  „La responsabilité des AAI dotées de la personnalité juridique: coup d’arrêt à l’idée de „garantie de l’Etat”” („Juriidilistest isikutest sõltumatute haldusasutuste vastutus: peatada riigitagatise idee”); D. Labetoulle; RJEP/CJEG nr 635, 2006. aasta oktoober.

81

La responsabilité des AAI dotées de la personnalité juridique: coup d’arrêt à l’idée de „garantie de l’Etat”

(82)  Selles osas viitab komisjon ka riigiabi C 56/2007 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) jaotise 4.1.1 A osa punkti b alapunktis 3.

82

(83)  Komisjon viitab riigiabi C 56/2007 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) põhjendustele 139–141. Teatise järgneva osa avalikustasid 1995. aasta aruande toimetajad (lk 219): „Seoses seaduseelnõuga, mis käsitleb riigi tegevust Crédit Lyonnais’ ja Comptoir des Entrepreneursi saneerimiskavades, leidis riiginõukogu et sellele asutusele antud riigitagatis tuleneb ilma sõnaselge õigusliku sätteta asjaolust, et asjaomase asutuse puhul on tegemist riigiasutusega.”

83

Seoses seaduseelnõuga, mis käsitleb riigi tegevust Crédit Lyonnais’ ja Comptoir des Entrepreneursi saneerimiskavades, leidis riiginõukogu et sellele asutusele antud riigitagatis tuleneb ilma sõnaselge õigusliku sätteta asjaolust, et asjaomase asutuse puhul on tegemist riigiasutusega

(84)  Vt selle teatise lisa punkt 5, milles loetletakse eri akte, sealhulgas näiteks „ministri kiri või mis tahes muu alus”.

84

(85)  Ühes kõnealusele teatisele lisatud selgitavas märkuses, täpsemalt 3. osas pealkirjaga „Tagatistega seotud kogemused ja riiginõukogu praktika on võimaldanud selgemalt eristada teatavat arvu tüüpilisi näiteid kaudsetest tagatistest, mis on oluline kindlaks määrata”, on märgitud, et „teatavate juriidiliste üksuste, eelkõige täisühingute ja GIEde (ühisettevõtted, groupement momentané d’entreprises) puhul rakendatakse juba nende ülesehitusest tulenevalt osanike vastutust. Nende kahe viimase vormi puhul pöörduvad kolmandad isikud korrapäraselt riikliku osaniku poole. Samuti kehtib see avalik-õiguslike asutuste loomise ja aktsiaseltside teatavate osaluste puhul.”

85

teatavate juriidiliste üksuste, eelkõige täisühingute ja GIEde

ühisettevõtted

puhul rakendatakse juba nende ülesehitusest tulenevalt osanike vastutust. Nende kahe viimase vormi puhul pöörduvad kolmandad isikud korrapäraselt riikliku osaniku poole. Samuti kehtib see avalik-õiguslike asutuste loomise ja aktsiaseltside teatavate osaluste puhul

(86)  Rakendusmääruste puhul on käesoleva otsuse meetme kirjeldust käsitlevas jaotises viidatud 16. juuli 1980. aasta seadusele ja 20. mai 2008. aasta määrusele, mis asendavad 12. mai 1981. aasta määrust ja 16. oktoobri 1989. aasta ringkirja.

86

(87)  16. juuli 1980. aasta seaduses on sätestatud, et: „kui omavalitsuse või asutuse nõuandeorgan ei ole kõnealuseid ressursse eraldanud või loonud, teeb [...] järelevalveasutus vajaduse korral seda ametikohustustest lähtuvalt.”

87

kui omavalitsuse või asutuse nõuandeorgan ei ole kõnealuseid ressursse eraldanud või loonud, teeb [...] järelevalveasutus vajaduse korral seda ametikohustustest lähtuvalt

(88)  12. mai 1981. aasta määruses, mida ei ole seoses selle punktiga 2008. aasta määrusega muudetud, on täpsustatud, et riigi esindaja või järelevalveasutus „eraldab vajaduse korral vajalikud vahendid muudeks kuludeks ettenähtud ja veel kasutamiseks vabasid vahendeid vähendades või siis tulusid suurendades.”

88

eraldab vajaduse korral vajalikud vahendid muudeks kuludeks ettenähtud ja veel kasutamiseks vabasid vahendeid vähendades või siis tulusid suurendades

(89)  Komisjon viitab riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (mida on nimetatud eespool) jaotise 4.1.1 A osa punkti b alapunktile 3.

89

(90)  Postiteenuse juhtumi puhul vaidlustavad Prantsusmaa ametiasutused oma 27. oktoobri 2009. aasta kirjas omavahendite kasutuselevõtu „võimatuse” kahe argumendi põhjal: esimene väide seoses äriühingu La Poste kasutatud tariifidega ei ole aga ülekantav käesoleva juhtumi asjaoludele, sest avalik-õigusliku asutuse IFP tariife ei reguleerita – vastupidiselt äriühingu La Poste omadele – valdkondlikult.

90

(91)  Komisjon viitab Prantsusmaa ametiasutuste 23. jaanuari 2008. aasta teatise punktidele 112 ja 113, mille nad esitasid postiteenuse juhtumi puhul.

91

(92)  Prantsusmaa ametiasutuste seisukoha kohta vt täpsustused riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) jaotise 3.1.1 B osa punkti a alapunktis 2.

92

(93)  Euroopa Inimõiguste Kohtu 6. detsembri 2006. aasta otsus kohtuasjas nr 57516/00: Société de gestion du port de Campoloro ja Société fermière de Campoloro vs. Prantsusmaa. Euroopa Inimõiguste Kohus lõpetas kohtuasja Campoloro, tehes riigi vastutavaks kõikide laenude eest, mille pidi kaebuse esitanud äriühingutele tagasi maksma Santa-Maria-Poggio kommuun.

93

vs

(94)  Kohtuotsusest võib lugeda, et „[Prantsuse valitsus] leiab, et kohtuotsuste täielikku täitmist on edasi lükanud üksnes objektiivsed põhjused, mis on seotud ainuüksi sellega, et kommuunil ei olnud võimalik eraldada piisavalt vahendeid”; „Seega on valitsus seisukohal, et langetatud kohtuotsuste täitmata jätmine ei tulene riigiasutuste, riigi või kommuuni tahtlikust kõrvalehoidumisest. Vahendite puudumine ei ole ettekääne, vaid võlgnikust juriidilise isiku maksejõuetusest tingitud tegelikkus”; „Laenu maksmata jätmine tuleneb ainult kommuuni rahalistest raskustest ning need asjaolud ei tundu teda oma kohustustest vabastavat ega kanna tema laenu üle riigile (EÜ, Batz sur Meri kommuun, 25. september 1970). Riigi õiguses ei leidu ühtegi õiguslikku alust, mis võimaldaks asendada kommuuni hüvitiste maksmisel riigiga. Selline asendamine ei saa põhineda ka konventsiooni artikli 6 lõikel 1, kuna selline lahendus oleks vastuolus juriidilise isiku mõistega, mis eeldab sõltumatust ja eraldiseisvat vara.”

94

[Prantsuse valitsus] leiab, et kohtuotsuste täielikku täitmist on edasi lükanud üksnes objektiivsed põhjused, mis on seotud ainuüksi sellega, et kommuunil ei olnud võimalik eraldada piisavalt vahendeid

Seega on valitsus seisukohal, et langetatud kohtuotsuste täitmata jätmine ei tulene riigiasutuste, riigi või kommuuni tahtlikust kõrvalehoidumisest. Vahendite puudumine ei ole ettekääne, vaid võlgnikust juriidilise isiku maksejõuetusest tingitud tegelikkus

Laenu maksmata jätmine tuleneb ainult kommuuni rahalistest raskustest ning need asjaolud ei tundu teda oma kohustustest vabastavat ega kanna tema laenu üle riigile (EÜ, Batz sur Meri kommuun, 25. september 1970). Riigi õiguses ei leidu ühtegi õiguslikku alust, mis võimaldaks asendada kommuuni hüvitiste maksmisel riigiga. Selline asendamine ei saa põhineda ka konventsiooni artikli 6 lõikel 1, kuna selline lahendus oleks vastuolus juriidilise isiku mõistega, mis eeldab sõltumatust ja eraldiseisvat vara

(95)  „Seega ei ole riigi õigusega ette nähtud ühtegi leevendavat sätet olukorra kohta, kus kommuun peatab maksete tegemise”; „Riik ei saa eirata kohtuotsuste täideviimise kohustust, viidates kohalike omavalitsuste vahendite puudumisele või autonoomiale, mida ta ei ole veel suutnud tagada, kuna kommuun ei suuda oma võlgu tagasi maksta. Seetõttu heidavad hagejad ette riigi suutmatust võtta vastu positiivseid meetmeid, mis oleksid kommuunil võimaldanud oma rahalisi kohustusi täita”; „Hagejad märgivad, et riiginõukogu on oma 18. novembri 2005. aasta otsuses leidnud, et seadusandja soovis anda riigi esindajale juhul, kui kohalik omavalitsus ei suuda tagada jõustunud kohtuotsuse täideviimist, volituse asendada kõnealuse omavalitsuse organeid, et eraldada või luua vahendeid, mis võimaldaksid seda kohtuotsust täies ulatuses täita. Nendest Prantsuse riigi vigadest lähtudes taotlevad hagejad artikli 6 lõike 1 rikkumise tunnistamist ning sellest tulenevat hüvitust; see ei ole kuidagi vastuolus juriidilise isiku mõistega ega ka selle sõltumatuse ja eraldiseisva varaga.”

95

Seega ei ole riigi õigusega ette nähtud ühtegi leevendavat sätet olukorra kohta, kus kommuun peatab maksete tegemise

Riik ei saa eirata kohtuotsuste täideviimise kohustust, viidates kohalike omavalitsuste vahendite puudumisele või autonoomiale, mida ta ei ole veel suutnud tagada, kuna kommuun ei suuda oma võlgu tagasi maksta. Seetõttu heidavad hagejad ette riigi suutmatust võtta vastu positiivseid meetmeid, mis oleksid kommuunil võimaldanud oma rahalisi kohustusi täita

Hagejad märgivad, et riiginõukogu on oma 18. novembri 2005. aasta otsuses leidnud, et seadusandja soovis anda riigi esindajale juhul, kui kohalik omavalitsus ei suuda tagada jõustunud kohtuotsuse täideviimist, volituse asendada kõnealuse omavalitsuse organeid, et eraldada või luua vahendeid, mis võimaldaksid seda kohtuotsust täies ulatuses täita. Nendest Prantsuse riigi vigadest lähtudes taotlevad hagejad artikli 6 lõike 1 rikkumise tunnistamist ning sellest tulenevat hüvitust; see ei ole kuidagi vastuolus juriidilise isiku mõistega ega ka selle sõltumatuse ja eraldiseisva varaga

(96)  „Huvitatud isikute võimatus neid kohtuotsuseid täita kujutab endast esimese protokolli artikli 1 esimese lõigu esimeses lauses osutatud omandiõiguse rikkumist. Valitsus ei ole seda rikkumist millegagi põhjendanud ning kohus leiab, et vahendite puudumisega ei saa sellist tegemata jätmist õigustada.” „Kokkuvõttes leiab kohus, et hagejatest äriühingud kandsid ja kannavad endistviisi erilist ja äärmuslikku kahju, mis on tingitud nende summade maksmata jätmisest, mida nad oleksid pidanud saama eespool osutatud 10. juuli 1992. aasta otsuste täitmise alusel. Seetõttu on rikutud esimese protokolli artiklit 1.”

96

Huvitatud isikute võimatus neid kohtuotsuseid täita kujutab endast esimese protokolli artikli 1 esimese lõigu esimeses lauses osutatud omandiõiguse rikkumist. Valitsus ei ole seda rikkumist millegagi põhjendanud ning kohus leiab, et vahendite puudumisega ei saa sellist tegemata jätmist õigustada

Kokkuvõttes leiab kohus, et hagejatest äriühingud kandsid ja kannavad endistviisi erilist ja äärmuslikku kahju, mis on tingitud nende summade maksmata jätmisest, mida nad oleksid pidanud saama eespool osutatud 10. juuli 1992. aasta otsuste täitmise alusel. Seetõttu on rikutud esimese protokolli artiklit 1

(97)  „Eespool esitatud argumente arvesse võttes leiab kohus, et kostjaks olev riik peab tagama hagejatele või vajaduse korral nende õigusjärglastele võlanõuete tasumise, millele neil on õigus alates 10. juuli 1992. aasta Bastia halduskohtu otsuste vastuvõtmisest (ibidem), tagades sealhulgas käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäevani kogunenud intresside tasumise.”

97

Eespool esitatud argumente arvesse võttes leiab kohus, et kostjaks olev riik peab tagama hagejatele või vajaduse korral nende õigusjärglastele võlanõuete tasumise, millele neil on õigus alates 10. juuli 1992. aasta Bastia halduskohtu otsuste vastuvõtmisest

tagades sealhulgas käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäevani kogunenud intresside tasumise

(98)  Komisjon soovib rõhutada, et Euroopa Inimõiguste Kohtu kasutatud sõnastuses ei mainita riigi võimalikku vastutust, vaid leiab, et riik peab tasumise „tagama”. Selline sõnastus seondub rohkem tagatise kui vastutusega.

98

tagama

(99)  Riigi õiguse kohast õiguslikku mehhanismi on täiesti võimalik tõlgendada kaudse tagatisena.

99

(100)  Euroopa Inimõiguste Kohus otsustas oma 13. mai 1980. aasta otsuses kohtuasjas Artico vs. Itaalia (seeria A nr 37), et kui kohustuste mittetäitmine on omistatav muule isikule kui riigile, peab asjaomane riik, kes on artikli 6 lõikega 1 ette nähtud tagatise andja, käituma viisil, mis tagab hagejale selle artikliga antud õiguse tegeliku kasutamise.

100

vs

(101)  Euroopa Inimõiguste Kohus otsustas 19. märtsi 1997. aasta otsuses kohtuasjas nr 59498/00: Bourdov vs. Venemaa, et „riigiasutus ei saa oma võlgade maksmata jätmisel tuua ettekäändeks vahendite puudumist.”

101

vs

riigiasutus ei saa oma võlgade maksmata jätmisel tuua ettekäändeks vahendite puudumist.

(102)  Komisjon viitab nimelt riigiabi C 56/07 käsitlevas otsuses esitatud arutluskäigule seoses sellega, kuidas mõjutab riigivastutust avalik-õigusliku üksuse poolt mõne teise struktuuriüksuse ülevõtmine, kui talle kantakse samas üle ka selle õigused ja kohustused. Kui ta peaks seejärel tasuma selle struktuuriüksuse võlad kolmanda isiku ees, ei ole ühegi lepingu ega õigusaktiga ette nähtud, et riik ei pea vastutama võlgade eest, mis avalik-õiguslikul asutusel on ülevõetud struktuuriüksuse võlausaldajate ees, kuna sellist olukorda ei ole võimalik eelnevalt ette näha. Seega võib avalik-õiguslik asutus IFP avalik-õigusliku sektori teatavate struktuuriüksuste muutmise mehhanismi (ühinemine, ülevõtmine) kaudu saada teatavad võlad kolmandate isikute ees, ilma et lepinguga oleks võimalik eelnevalt ette näha riigitagatise piiranguid.

102

(103)  Nagu näidatakse käesoleva jaotise B osas, võib avalik-õigusliku asutuse IFP võlausaldaja, kelle üksiknõue ei ole rahuldatud, selle täitmist taotledes ikkagi loota, et tema nõue rahuldatakse avalik-õigusliku asutuse IFP üldise saneerimise raames, mida rahastab riik.

103

(104)  Õigusmõju loova õiguspärase eksimuse mõiste on seotud näilikkuse teooriaga. Cornu õigussõnastiku kohaselt on näilikkus „aspekt, mis tahtlikult või tahtmatult tuleneb väliste tunnuste ühinemisest, mille kaudu tavaliselt väljendatakse mingit seisundit, ülesannet (volitatu, pärija, omaniku staatus jne), ning laseb uskuda, et nende tunnustega isikul on tõepoolest asjaomane seisund või ülesanne.” Näilikkuse teooria on „kohtupraktikas kasutatav teooria, mille kohaselt piisab ainult näilikkusest, et avaldada mõju kolmandatele isikutele, kes õiguspärase eksimuse tagajärjel ei olnud tegelikust olukorrast teadlikud.” Näilikkuse teooria võimaldab nii kohtupraktikas (Euroopa Inimõiguste Kohtu 7. juuni 2001. aasta otsus kohtuasjas Kress) kui ka eraõiguses tunnustada sellise lepingu õigusmõju, mida üks lepinguosalistest usaldas õiguspäraselt ainult näilikkuse põhjal. Samuti võib näiteks tuua näiliku elukoha või avalikus õiguses de facto ametnikud, kelle otsused võivad jõusse jääda. See teooria hõlbustab õigusliku tunnuse või õigusmõju olemasolu tõendamist, kui seda ei ole ühegi dokumendiga sõnaselgelt ega otseselt kinnitatud.

104

aspekt, mis tahtlikult või tahtmatult tuleneb väliste tunnuste ühinemisest, mille kaudu tavaliselt väljendatakse mingit seisundit, ülesannet (volitatu, pärija, omaniku staatus jne), ning laseb uskuda, et nende tunnustega isikul on tõepoolest asjaomane seisund või ülesanne

kohtupraktikas kasutatav teooria, mille kohaselt piisab ainult näilikkusest, et avaldada mõju kolmandatele isikutele, kes õiguspärase eksimuse tagajärjel ei olnud tegelikust olukorrast teadlikud

de facto

(105)  Eristamisel lähtuti S. Carpi-Petit’ väitekirja Les successions en droit administratif („Õigusjärglus haldusõiguses”) mõttekäigust, PUR, 2006.

105

Les successions en droit administratif

(106)  Komisjonile teadaolevalt ei ole ühtegi näidet õigusaktist, milles oleks käsitletud võlgade kadumist.

106

(107)  Cornu õigussõnastiku kohaselt on vara „kõik sama isiku varad ja kohustused (see tähendab rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused).”

107

kõik sama isiku varad ja kohustused (see tähendab rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused)

(108)  Komisjoni ekspert postiteenuse juhtumis viitas ainsale teadaolevale näitele avalik-õigusliku asutuse kadumise kohta selle tegevuse lõpetamise tõttu: Ageni ülikooli likvideerimine (15. juuli 2002. aasta otsus, 23. juuli 2002. aasta Prantsuse Vabariigi Teataja). Artiklis 1 on sätestatud, et likvideerija on kohustatud „tegema kõrgharidusvaldkonna eest vastutavale ministrile ettepaneku likvideerimisperioodi lõpus allesjäänud varade, kohustuste, laenude ja kontojäägi jagunemise kohta Bordeaux I ja Bordeaux IV ülikoolide vahel.” Seega on sõnaselgelt ette nähtud, et tegevuse lõpetanud avalik-õigusliku asutuse kohustused kantakse üle teistele avalik-õiguslikele juriidilistele isikule.

108

Prantsuse Vabariigi Teataja

tegema kõrgharidusvaldkonna eest vastutavale ministrile ettepaneku likvideerimisperioodi lõpus allesjäänud varade, kohustuste, laenude ja kontojäägi jagunemise kohta Bordeaux I ja Bordeaux IV ülikoolide vahel

(109)  Vt põhjendus 25 (kolmas taane), põhjendus 45, ning joonealune märkus 20.

109

(110)  Üldkohtu otsus liidetud kohtuasjades T-204/97 ja T-270/97: EPAC vs. komisjon, EKL 2000, lk II-2267, punktid 80 ja 81.

110

vs

(111)  Riigiabi C 51/2005 käsitleva otsuse jaotis 7.1.

111

(112)  Avalik-õigusliku asutuse IFP ja äriühingu Axens vahel sõlmitud rakendusuuringu lepingu ning avalik-õigusliku asutuse IFP ja äriühingu Prosernat vahel sõlmitud rakendusuuringu lepingu artikli 3 lõike 1 punkt c ning avalik-õigusliku asutuse IFP ja äriühingu Beicip-Franlab vahel sõlmitud lepingu artikli 3 lõige 2.

112

(113)  Tuleks meelde tuletada, et 25. jaanuari 1985. aasta seaduse artiklis 2 (nüüd äriseadustiku artikkel L. 620-2) on sätestatud: „Saneerimine ja likvideerimine on kohaldatav kõikide ettevõtjate, kutsealade registrisse kantud isikute, põllumajandusettevõtjate ja eraõiguslike juriidiliste isikute suhtes” (esiletõst lisatud).

113

Saneerimine ja likvideerimine on kohaldatav kõikide ettevõtjate, kutsealade registrisse kantud isikute, põllumajandusettevõtjate ja eraõiguslike juriidiliste isikute suhtes

(114)  Äriseadustiku artikli L. 640-1 esimene lõik.

114

(115)  26. juuli 2005. aasta seadusega kehtestatud lihtsustatud menetluskorda ei kohaldata tütarettevõtjate Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat suhtes. Nagu on täpsustatud äriseadustiku artiklis L. 641-2, kohaldatakse lihtsustatud menetluskorda juhul, kui võlgniku vara ei hõlma kinnisvara, kui ettevõttes ei ole menetluse algatamisele eelneva kuue kuu jooksul töötanud üle viie palgatöölise ning kui ettevõtja netokäive on kuni 750 000 eurot. Likvideerimismenetluse korral kohaldatakse nende tütarettevõtjate suhtes „tavaõiguses” kehtivat menetlust, mida on kokkuvõtlikult kirjeldatud põhjendustes 143 ja 144.

115

(116)  Vt äriseadustiku artikkel L. 640-4.

116

(117)  Vt äriseadustiku artikkel L. 640-1.

117

(118)  Vt äriseadustiku artikli L. 641-1 teine lõik.

118

(119)  Vt äriseadustiku artikli L. 641-4 esimene lõik. Sama artikli teises lõigus on täpsustatud, et tagamata võlanõudeid (st need, mille puhul ei ole olemas ühtegi konkreetset tagatist) üldiselt ei kontrollita, kui ilmneb, et vara on täielikult ära kasutatud kohtukuludeks ja kõrgema nõudeõiguse järguga nõueteks.

119

(120)  Alates likvideerimisotsuse avaldamisest peavad kõik avalik-õigusliku asutuse IFP asjaomase tütarettevõtja võlausaldajad, kelle nõue on tekkinud enne menetluse algatamise otsust, esitama võlausaldajate esindajale võlanõuete deklaratsiooni kahe kuu jooksul alates menetluse algatamise otsuse avaldamisest tsiviil- ja äriteadete ametlikus väljaandes (Bulletin Officiel des Annonces Civiles et Commerciales, BODACC).

120

Bulletin Officiel des Annonces Civiles et Commerciales

(121)  Vt äriseadustiku artikkel L. 643-9 jj.

121

(122)  Põhimõtte puhul, et võlgniku kohta tehtud otsust ei saa enam edasi kaevata, esinevad teatavad erandid, eelkõige 1) võlgniku isiklik pankrot, 2) võlgniku süüdimõistmine pankrotis, 3) varasem likvideerimismenetlus (lõpetatud vara puudujäägi tõttu), vähem kui viis aastat enne asjaomase menetluse algatamist, 4) pettus ühe või mitme võlausaldaja suhtes (sellisel juhul lubab kohus võtta igal võlausaldajal isiklikud meetmed võlgniku suhtes). Menetluse, mis on lõpetatud vara puudujäägi tõttu, võib uuesti algatada, kui ilmneb, et vara ei olnud realiseeritud või kui menetluse käigus ei võetud meetmeid võlausaldajate huvides.

122

(123)  Mestre'i (Lamy Sociétés Commerciales, 2003, nr 1914) sõnul on eelleping määratletud järgmiselt: „emaettevõtja poolt oma tütarettevõtja võlausaldajast pangale saadetud dokument, mille kaudu annab emaettevõtja eri tingimustel kirja saajale tagatise oma tütarettevõtja lepinguliste kohustuste osas.” Cozian, Viandier ja Deboissy (Droit des Sociétés, Litec, 16. väljaanne, nr 1992 jj) väidavad, et „[e]ellepingule alla kirjutades lubab emaettevõtja võlausaldajale jälgida, et tema tütarettevõtja kohustusi täidab.” Prantsusmaa ametiasutuste edastatud teabe kohaselt ei taga avalik-õiguslik asutus IFP sõnaselgelt kontserni IFP eraõiguslike tütarettevõtjate kohustusi.

123

Lamy Sociétés Commerciales

emaettevõtja poolt oma tütarettevõtja võlausaldajast pangale saadetud dokument, mille kaudu annab emaettevõtja eri tingimustel kirja saajale tagatise oma tütarettevõtja lepinguliste kohustuste osas

Droit des Sociétés, Litec

[e]ellepingule alla kirjutades lubab emaettevõtja võlausaldajale jälgida, et tema tütarettevõtja kohustusi täidab

(124)  B. Grimonprez, 2009, „Pour une responsabilité des sociétés mères du fait de leurs filiales” („Emaettevõtjate vastutus tütarettevõtjate eest”), Revue des sociétés, lk 715, punkt 8.

124

Pour une responsabilité des sociétés mères du fait de leurs filiales

Revue des sociétés

(125)  Artiklis on sätestatud: „Igasugune inimese tehtud tegu, millega tekitatakse teisele kahju, kohustab isikut, kes selle põhjustas, kahju heastama.”

125

Igasugune inimese tehtud tegu, millega tekitatakse teisele kahju, kohustab isikut, kes selle põhjustas, kahju heastama

(126)  Vt äriseadustiku artikkel L. 651-2.

126

(127)  Pädevuskonfliktide kohus, 2. juuli 1984, kohtuasi Commissaire de la République du Loiret vs. TGI d'Orléans (kohtulahendite kogumik lk 449, AJDA, 1984.562, Lateboulle’i järeldus).

127

vs

(128)  Pädevuskonfliktide kohus, 23. jaanuar 1989, kohtuasi Préfet de la Loire vs. Tribunal de commerce de Saint-Étienne (kohtulahendite kogumik lk 291, D. 1989.367, F. Flipo järeldus; D. 1898.370, P. Amseleki ja F. Derrida märkused).

128

vs

(129)  Riigiprokuröri Emmanuel Glaser järeldused 5. detsembri 2005. aasta kohtuasjas CE (3/8 SSR): Département de la Dordogne, kohtulahendite kogumik nr 259748. Vt eelkõige: Bulletin Juridique des Collectivités Locales nr 2/06, „La faillite d'un comité d'expansion économique entraîne-t-elle la responsabilité du département qui l'a créé”?, (lk 138–143).

129

Bulletin Juridique des Collectivités Locales nr 2/06, „La faillite d'un comité d'expansion économique entraîne-t-elle la responsabilité du département qui l'a créé”?

(130)  Pädevuskonfliktide kohus, 15. november 1999, Comité d'expansion de la Dordogne vs. Département de la Dordogne (kohtulahendite kogumik, lk 479; AJDA 1999.992, chron. P. Fombeur ja M. Guyomar.

130

vs

chron

(131)  Pädevuskonfliktide kohus, 8. veebruar 1873, kohtulahendite kogumik 1, lisa 61, David’i järeldus; GAJA, 15. väljaanne, nr 1.

131

(132)  Pädevuskonfliktide kohus, 20. november 2006, SEM Olympique d'Alès en Cévennes, (kohtulahendite kogumik, Stahli järeldus).

132

(133)  Aktsiaseltsi SEM Olympique d'Alès en Cévennes eesmärk oli nimelt tasuliste spordisündmuste korraldamine, mängijate värbamine ja koolitus ning linna elukutselise meeskonna reklaamimine kõikvõimalikel viisidel.

133

(134)  Aktsiaseltsi SEM Olympique d'Alès en Cévennes rahastamine oli tagatud tegevustuluga, mis tulenes suures osas pealtvaatajate sissepääsutasudest, reklaamist, sponsimisest ning nii rahvusliku jalgpalliliiga kui ka Prantsusmaa jalgpalliliidu toetustest.

134

(135)  Äriühingu Axens puhul katalüsaatorite ning rafineerimise ja naftakeemia tehnoloogiate turustamine; äriühingu Beicip-Franlab puhul spetsiaalse tarkvara väljaandmine ja levitamine ning uuringud ja nõustamine; äriühingu Prosernat puhul gaasitootmise ja väävlitustamise seadmete turustamine ja sellega seonduvad teenused.

135

(136)  Avalik-õiguslik asutus IFP-l ei ole majandusorganisatsioonina avalik-õigusliku asutuse iseloomu, vaid eraõigusliku juriidilise isiku oma (riiginõukogu, 5/3 SSR, 7. detsember 1984, 16900 22572, avaldatud kogumikus Lebon). Seda tõlgendust kinnitati riiginõukogu rahandusküsimuste osakonna arvamuses 1997. aastal pärast majandus-, rahandus- ja tööstusministri pöördumist kohtu poole (rahandusküsimuste osakond, 26. augusti 1997. aasta arvamus nr 360 991).

136

(137)  Vt äriseadustiku artikli L. 621-2 teine lõik: „Algatatud menetluse võib pankrotivara halduri, halduri, riigiprokuratuuri või kohtu nõudel laiendada ühele või mitmele isikule vara segunemise korral võlgniku omaga või juriidilise isiku fiktiivsuse korral. Pädevaks jääb esialgse menetluse algatanud kohus.” (Esiletõst lisatud).

137

Algatatud menetluse võib pankrotivara halduri, halduri, riigiprokuratuuri või kohtu nõudel laiendada ühele või mitmele isikule vara segunemise korral võlgniku omaga või juriidilise isiku fiktiivsuse korral. Pädevaks jääb esialgse menetluse algatanud kohus

(138)  B. Grelon ja C. Dessus-Larrivé, „La confusion de patrimoines au sein d'un groupe” („Vara segunemine kontsernis”), Rev. sociétés 2006. 281, nr 3.

138

La confusion de patrimoines au sein d'un groupe

Rev. sociétés

(139)  Vt eelkõige põhjendus 158.

139

(140)  Kassatsioonikohtu kaubanduskoda, 16. oktoober 2001, Act. proc. coll. 2001-20, nr 256; Kassatsioonikohtu kaubanduskoda, 8. jaanuar 2002, Act. proc. coll. 2002-6, n 70.

140

Act. proc. coll

Act. proc. coll

(141)  Kassatsioonikohtu kaubanduskoda, 19. aprill 2005, nr 05–10094 (Metaleurop), D. 2005. AJ. 1225, märkused: A. Lienhard ja kokkuvõte 2013, märkused: F.-X. Lucas; JCP E 2005. 721, märkus: B. Rolland ja chron. 1274, märkused: P. Petel.

141

chron

(142)  Kassatsioonikohtu kaubanduskoda, 10. jaanuar 2006, Rev. sociétés 2006. 629, märkus: P. Rousel Galle.

142

(143)  Vt joonealune märkus 117.

143

(144)  P. Roussel Galle, eespool viidatud märkus: P. Delmotte, Les critères de la confusion de patrimoines dans la jurisprudence de la Cour de cassation, (Vara segunemise kriteeriumid kassatsioonikohtu kohtupraktikas) RJDA 2006–6. 539, nr 14.

144

Les critères de la confusion de patrimoines dans la jurisprudence de la Cour de cassation

(145)  Vt riigiabi C 51/2005 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjendus 132.

145

(146)  Ning kinnitavad seega a fortiori äriühingu UOP Limited märkustes osutatud asjaolu, et äriühingu Axens ja avalik-õigusliku asutuse IFP töötajad külastavad mõnikord ühiselt oma kliente.

146

a fortiori

(147)  Kassatsioonikohtu kaubanduskoda, 13. oktoober 1998, Bull. Joly 1999. 58, märkus: P. Seerlooten.

147

(148)  Põhjenduses 165 tsiteeritud ja parlamendi koostatud aruande autorite sõnul õigustab saneerimismenetluse laiendamist kohtupraktika kohaselt selline fiktiivne äriühing, kes on loodud eesmärgiga tagada sellise teise äriühingu kohustise arveldamine, kelle suhtes toimub ühismenetlus ning kelle tegevust ta jätkas samades ruumides, samade juhtide, samade klientide ja sama frantsiisilepinguga.

148

(149)  Eelkõige järgmised veebisaidid: http://www.ifpenergiesnouvelles.fr; http://www.axens.net/; http://www.beicip.com/index.php/eng; http://www.prosernat.com/en/ (28. juuni 2011. aasta seisuga).

149

(150)  Aadress: 1 & 4, avenue de Bois-Préau, 92852 Rueil-Malmaison Cedex, Prantsusmaa.

150

(151)  Aadress: Rond-point de l'échangeur de Solaize, BP 3, 69360 Solaize, Prantsusmaa.

151

(152)  Aadress: Hélioparc Pau-Pyrénées, 2, avenue du Président Pierre Angot, 64000 Pau, Prantsusmaa.

152

(153)  Aadress: 89, boulevard Franklin Roosevelt – BP 50802, 92508 Rueil-Malmaison Cedex, Prantsusmaa.

153

(154)  Aadress: 232, Avenue Napoléon Bonaparte – P.O. BOX 213, 92502 Rueil-Malmaison – Prantsusmaa.

154

(155)  Aadress: 100 -101, Terrasse Boieldieu, 92800 Puteaux, Prantsusmaa.

155

(156)  28. juunil 2011 kättesaadav teave veebisaidil: http://www.prosernat.com/en/contactus/zoom_image_img20080715219.php.

156

(157)  Kassatsioonikohtu kaubanduskoda, 18. detsember 2007, nr 06-14093.

157

(158)  P. Delebecque, „Groupes de sociétés et procédures collectives: confusion de patrimoines et responsabilités des membres du groupe” („Äriühingute kontsern ja ühismenetlused: vara segunemine ja kontserni liikmete vastutus”), Rev. proc. coll. 1998/2, lk 129, eelkõige nr 14.

158

Groupes de sociétés et procédures collectives: confusion de patrimoines et responsabilités des membres du groupe

Rev. proc. coll

(159)  Eespool viidatud parlamendi aruanne, lk 63.

159

(160)  B. Grimonprez, „Pour une responsabilité des sociétés mères du fait de leurs filiales” („Emaettevõtjate vastutus tütarettevõtjate eest”), viidatud eespool, punkt 10.

160

Pour une responsabilité des sociétés mères du fait de leurs filiales

(161)  Ibidem, punkt 11.

161

Ibidem

(162)  D. Schmidt, „La responsabilité civile dans les relations de groupes de sociétés”, („Tsiviilvastutus äriühingute kontserni suhetes”). Rev. sociétés 1981, lk 725.

162

La responsabilité civile dans les relations de groupes de sociétés

Rev. sociétés

(163)  Vastutust seoses kolmandate isikutega võib teoreetiliselt rakendada äriseadustiku artiklite L. 223-22 ja L. 225-251 põhjal.

163

(164)  De facto juhtimise puhul tuleks märkida, et emaettevõtja liigitamine de facto juhiks ei ole korrapärane ning kohtunik, kes seda konkreetselt hindab, nõuab täpseid dokumente, mida võib emaettevõtjale omistada ning mis tõendavad, et emaettevõtja oli seadusliku õiguseta otseselt või kaudselt seotud tütarettevõtja haldamisega tegeliku või sõltumatu tegevuse kaudu. Vt eelkõige kassatsioonikohtu kaubanduskoda, 9. mai 1978, D. 1979. 419, märkus: M. Vasseur. Adde, J.-L. Rives-Langes, La notion de dirigeant de fait („De facto juhi mõiste”), D. 1975. chron. 41; D. Tricot, Les critères de la gestion de fait („De facto juhtimise kriteeriumid”), Dr. et patr, jaanuar 1996, lk 24, tsiteerinud B. Grimonprez, viidatud eespool, punkt 13.

164

De facto

de facto

Adde

La notion de dirigeant de fait

De facto

chron

Les critères de la gestion de fait

De facto

Dr. et patr

(165)  Väljapool ühismenetlusi käsitlevat õigust on kassatsioonikohus (26. märtsi 2008. aasta otsus nr 07-11.619, Ademe vs. Elf Aquitaine) hiljuti hinnanud, et kui tütarettevõtjate kõrval võidakse taotleda emaettevõtja süülise vastutuse rakendamist seoses viimase sekkumisega, ei saa emaettevõtjalt üksnes tema osalemise tõttu tütarettevõtja tegevuses nõuda tütarettevõtja rahastamist, selleks et see suudaks oma kohustused täita (isegi siis, kui see tütarettevõtja osutab avalikku teenust, mis võib üldhuvi seisukohast ohus olla).

165

vs

(166)  Vt äriseadustiku artikkel L. 651-2.

166

(167)  Eespool viidatud parlamendi aruande autorid märgivad näiteks, et kassatsioonikohtu 19. aprilli 2005. aasta otsuse puhul kohtuasjas Metaleurop märkis kohtu dokumentatsiooni- ja uuringuteenistus, et „teatavad emaettevõtja käitumisviisid (...) seoses tema tütarettevõtjaga võivad olla laadilt sellised, mis kujutavad endast juhtimisvigu ja võivad tekitada tema tütarettevõtja vara puudujäägi.”

167

teatavad emaettevõtja käitumisviisid (...) seoses tema tütarettevõtjaga võivad olla laadilt sellised, mis kujutavad endast juhtimisvigu ja võivad tekitada tema tütarettevõtja vara puudujäägi

(168)  Konkreetse keskkonnakahju korral, võttes arvesse, kui olulised on omavalitsuse jaoks keskkonnaalased võlanõuded, ning ohtu, mida kujutab endast nende täitmata jätmine, muudeti hiljuti keskkonnakoodeksi artiklit L. 512-17, milles käsitletakse alade taastamist nende kasutamise lõpetamise korral, et võimaldada emaettevõtja vastutuse rakendamist sellise süülise tegevuse korral, mis põhjustas vara puudujäägi ja takistab tütarettevõtjal täita oma keskkonna taastamise kohustusi. Redaktsioonis, mis vastab 12. juuli 2010. aasta seadusele nr 2010-788, milles käsitletakse riigi keskkonnaalaseid kohustusi (vt artikkel 277), on keskkonnakoodeksi artiklis L. 512-17 sätestatud järgmine: „Kui käitaja on äriseadustiku artikli L. 233-1 tähenduses tütarettevõtja ning kui tema suhtes on algatatud likvideerimismenetlus või on välja kuulutatud otsus, võib likvideerija, riigiprokurör või riigi esindaja departemangus pöörduda likvideerimismenetluse algatanud või selle kohta otsuse välja kuulutanud kohtu poole, et teha kindlaks emaettevõtja eksimus, millel on osa tütarettevõtja vara puudujäägi tekkimises, ning sellelt taotleda, et ta nõuaks eksimuse kindlakstegemise korral emaettevõtjalt välja osa rahalistest vahenditest või kõik rahalised vahendid, mis on vajalikud tegevuse lõppedes kasutatud ala või alade taastamiseks võetud meetmete rahastamiseks.” (Esiletõst lisatud). Põhjusliku seose kohta vt: Pariis, 15. jaanuar 1999, Bull. Joly 1999. 626, § 137, märkus: B. Saintourens.

168

Kui käitaja on äriseadustiku artikli L. 233-1 tähenduses tütarettevõtja ning kui tema suhtes on algatatud likvideerimismenetlus või on välja kuulutatud otsus, võib likvideerija, riigiprokurör või riigi esindaja departemangus pöörduda likvideerimismenetluse algatanud või selle kohta otsuse välja kuulutanud kohtu poole, et teha kindlaks emaettevõtja eksimus, millel on osa tütarettevõtja vara puudujäägi tekkimises, ning sellelt taotleda, et ta nõuaks eksimuse kindlakstegemise korral emaettevõtjalt välja osa rahalistest vahenditest või kõik rahalised vahendid, mis on vajalikud tegevuse lõppedes kasutatud ala või alade taastamiseks võetud meetmete rahastamiseks

(169)  Teabearuanne 558 (2008–2009), Alain ANZIANI ja Laurent BÉTEILLE, seaduste komisjoni nimel esitatud senatile 15. juulil 2009; selles käsitletakse tsiviilvastutust (kättesaadav senati veebisaidil: http://www.senat.fr/rap/r08-558/r08-5581.pdf).

169

(170)  Eespool viidatud parlamendi aruande punkt 62.

170

(171)  Tsiviilkoodeksi artikli 1384 esimeses lõigus on sätestatud: „Ollakse vastutavad mitte üksnes kahju eest, mida on oma teoga põhjustatud, vaid ka selle eest, mida on põhjustatud nende isikute teod, kelle eest vastutatakse, või asjade eest, mis on tema järelvalve all”. Eespool viidatud parlamendi aruande autorid märgivad, et kohtupraktika oli väga uuenduslik, kui kehtestas vastutuseskeemid, mida ei ole ette nähtud ühegi õigusaktiga, seoses riskivastutuse, teiste isikute tegude eest vastutuse ega ka vastutusega naabruskonnas tekitatud ebameeldivuste eest. Praeguseni ei ole kohtupraktikas suudetud määratleda emaettevõtja vastutust tütarettevõtjate tegude eest.

171

Ollakse vastutavad mitte üksnes kahju eest, mida on oma teoga põhjustatud, vaid ka selle eest, mida on põhjustatud nende isikute teod, kelle eest vastutatakse, või asjade eest, mis on tema järelvalve all

(172)  Praegusel juhul association Consommation, Logement et Cadre de Vie (CLCV, tarbimise, eluaseme ja elukeskkonna ühendus) ja UFC-Que choisir, vt eespool viidatud parlamendi aruanne, lk 62 ja 65.

172

association Consommation, Logement et Cadre de Vie

(173)  22. septembril 2005 justiitsministrile esitatud aruanne: võlaõiguse (tsiviilkoodeksi artiklid 1101–1386) ja tavaõiguse reformi (tsiviilkoodeksi artiklid 2234–2281) esialgne projekt.

173

(174)  Eespool viidatud Catala esialgne projekt, lk 166.

174

(175)  Eespool viidatud Catala esialgne projekt, lk 177.

175

(176)  Kättesaadav senati veebisaidil: http://www.senat.fr/leg/ppl09-657.pdf

176

(177)  Selles osas väidab komisjon, et tütarettevõtja Prosernat rekapitaliseerimine, millele Prantsusmaa ametiasutused on oma märkustes viidanud, toimus 2006. aasta märtsis (ehk enne avalik-õigusliku asutuse IFP staatuse muutmist 7. juulil 2006) ning toimus seega ajal, mil viimane ei olnud veel kaetud piiramatu riigitagatisega.

177

(178)  Komisjoni otsus 2005/145/EÜ, 16. detsember 2003, mis käsitleb Prantsusmaa antud riigiabi EDFile ja elektri- ning gaasitööstuse sektorile (ELT L 49, 22.2.2005, lk 9). Vt eelkõige otsuse põhjendus 135: „Komisjon võtab arvesse, et EDFi allutamine üldkehtivale pankrotiseadusele kaotaks piiramatu riigigarantii, mida EDF praegu kasutab.” (Esiletõst lisatud).

178

Komisjon võtab arvesse, et EDFi allutamine üldkehtivale pankrotiseadusele kaotaks piiramatu riigigarantii, mida EDF praegu kasutab

(179)  Vt eespool viidatud riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse artikkel 2: „La Poste’i tegelik ümberkujundamine aktsiaseltsiks tühistab seega talle antud piiramatu tagatise.” (Esiletõst lisatud).

179

La Poste’i tegelik ümberkujundamine aktsiaseltsiks tühistab seega talle antud piiramatu tagatise

(180)  Komisjon viitab riigiabi C 531/05 käsitleva otsuse, millel on osutatud eespool, joonealusele märkusele 3: „aktsiaseltsina kehtivad La Banque Postale’i (postipanga) suhtes tavaõiguse sätted, eriti seadus nr 85–89 (äriühingute saneerimise ja likvideerimise kohta). Sellel alusel ei ole neil piiramatut riigitagatist.” (Esiletõst lisatud).

180

aktsiaseltsina kehtivad La Banque Postale’i (postipanga) suhtes tavaõiguse sätted, eriti seadus nr 85–89 (äriühingute saneerimise ja likvideerimise kohta). Sellel alusel ei ole neil piiramatut riigitagatist

(181)  Vt riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjendus 18 ja menetluse algatamise otsuse põhjendus 6.

181

(182)  Ühenduse raamistik teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta, ELT C 323, 30.12.2006, lk 1.

182

(183)  Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistiku punkti 2.2 alapunkti e tähenduses.

183

(184)  Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistiku punkti 2.2 alapunkti f tähenduses.

184

(185)  Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistiku punkti 2.2 alapunkti g tähenduses.

185

(186)  Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-41/90: Hoefner & Elser (EKL 1991, I-1979, punkt 21; C-309/99 (EKL 2002, I-157, punkt 46 jj).

186

(187)  Juhul kui ka ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimused on täidetud.

187

(188)  Kohtuasi 118/85: komisjon vs. Itaalia (EKL 1987, lk 2599, punkt 7); kohtuasi C-35/96: komisjon vs. Itaalia (CNSD) (EKL 1998, lk I-3851, punkt 36); kohtuasi C-309/99: Wouters (EKL 2002, lk I-1577, punkt 46).

188

vs

vs

(189)  See tava on kokkuvõtlikult esitatud teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistiku punktis 3.1.1.

189

(190)  Vt teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistiku joonealune märkus 25: „asutusesisese” all mõtleb komisjon olukorda, kus teadusasutus(t)e loodud teadmisi kasutatakse kas teadusasutuse osakonnas või tütarettevõtjas või ühiselt teiste teadusasutustega.

190

(191)  Vt teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistiku joonealune märkus 24.

191

(192)  Vt riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjendus 151.

192

(193)  Vt riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjendus 181: „[...] riiklik rahastamine hõlmab üksnes rakendusuuringu etappe.”

193

[...] riiklik rahastamine hõlmab üksnes rakendusuuringu etappe

(194)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendused 90 ja 98.

194

(195)  Komisjon on riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse jaotise 4.1.2 alapunktis a tõendanud, et juhul kui ettevõtja krediidireitingu määrab kindlaks sõltumatu reitinguagentuur, nagu äriühingu La Poste puhul, võimaldab avalik-õiguslikust staatusest tulenev tagatis ettevõtjal saavutada soodsamaid laenutingimusi nendest, mida ta saavutaks enda väärtuse põhjal.

195

(196)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 101 ning ka põhjendus 102, kus komisjon tsiteerib eelkõige Prantsuse senati aruannet, milles rahanduskomisjon sedastas Prantsusmaa raudteevõrgu teemal järgmist: „See [rahastamis]mehhanism koos piiramatu ja tingimusteta riigitagatisega võib tänu selle avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusele anda Prantsusmaa raudteevõrgule (Réseau Ferré National) krediidivõime, mis on väga sarnane SNCFi intressimääradega.”

196

See [rahastamis]mehhanism koos piiramatu ja tingimusteta riigitagatisega võib tänu selle avalik-õigusliku tööstus- ja kaubandusasutuse staatusele anda Prantsusmaa raudteevõrgule (Réseau Ferré National) krediidivõime, mis on väga sarnane SNCFi intressimääradega

(197)  liisingute konsolideerimise korrigeerimiseta

197

(198)  andmed esitatakse igal aatal 31. detsembril 2010. aasta andmed puuduvad.

198

(199)  Tuleks meelde tuletada, et faktooring on leping, millega faktooringettevõtja (st konkreetne krediidiasutus) ostab tarnija võlanõuded, mis sellel on oma klientide vastu. Tarnijale osutatakse kolmekordset teenust: faktooringettevõtja nõustub talle tegema ettemakse, vabastab võlgade sissenõudmisest ning tagab nende maksmise (juhul kui võlga ei tasuta, eelkõige kliendi makseviivituse korral, jääb risk faktooringettevõtjale). Viimase punkti osas tuleks meelde tuletada, et tegemist on täitmisgarantiiga, kuivõrd faktooringettevõtja kohustub maksma müüjale tema esitatud arved. Ostja maksejõuetuse ja tähtajaks arve tasumata jätmise riski eest vastutab faktooringettevõtja.

199

(200)  Komisjoni hinnang põhineb avalikkusele kättesaadaval teabel. Vt eelkõige finantsteabe veebisaidid http://www.netpme.fr ja http://www.banque-info.com, Luc Bernet-Rollande'i (nõustaja-koolitaja pangandus- ja finantsalal) artikkel faktooringu kohta, mis asub järgmistel veebisaitidel: http://www.banque-info.com/fiches-pratiques-bancaires/l-affacturage ja http://www.netpme.fr/banque-entreprise/2-affacturage.html (28. juuni 2011. aasta seisuga).

200

(201)  Prantsusmaa ametiasutused märgivad Prantsuse keskpanga (Banque de France) esitatud andmete põhjal, et see osa tehingutest, mis sisaldab kõiki eespool nimetatud teenuseid hõlmavat üldist pakkumist, väheneb jätkuvalt, kahanedes 45 %st 2008. aastal 35 %ni 2009. aastal, samas kui delegeeritud haldamise osatähtsus kasvas 35 %st 49 %ni. Sama uuringu kohaselt on 2009. aasta faktooringutegevuse jaotus tehinguliikide kaupa järgmine: sissenõudmine, rahastamine ja tagatis (ilma delegeeritud juhtimiseta): 35,5 %; sissenõudmine ja rahastamine (ilma delegeeritud juhtimiseta): 6,9 %; delegeeritud juhtimine: 49,1 %; sissenõudmine ja tagatis: 0,3 %; ümberpööratud faktooring: 3,8 % (tegemist on meetodiga, mis võimaldab võlgnikul faktooringettevõtjalt taotleda tema asendamist peamiste tarnijate võlanõuete rahuldamiseks. Tarnija jaoks on see tagatiseks, et talle makstakse sularahas ja regressiõiguseta. Ostja peab kinni maksetähtajast, tagab oma tarnijate lojaalsuse, hoiab alles oma sularaha ja saab sularahamakse tegemiseks allahindluse); sündikaatide moodustamine: 3,8 %; muu: 2,5 %.

201

Banque de France

(202)  Sellega seoses märgivad Prantsusmaa ametiasutused õigesti, et juhul, kui tarnijatele makstakse otse, ei ole võimalik kindlaks määrata, kas nad on (või ei ole) sõlminud delegeeritud juhtimisega faktooringlepingu, nagu ka juhul, kui faktooringettevõtja on maksnud laekunud arve oma tarnija asemel, ei ole võimalik täpselt teada, mis teenused on tarnija faktooringettevõtjalt tellinud, nimelt teada seda, kas tarnijal on (või ei ole) tagatisega faktooringuteenust.

202

(203)  Aasta esimese kümne kuu kohta.

203

(204)  Nagu selgitatud riigiabi C 51/05 käsitlevas otsuses (millele on viidatud eespool) on soetamis- ja personalikulud raamatupidamisarvestuses eristatud, nii et ettevõtja kahte liiki tegevus (majandus- ja majandushuvi mittepakkuv tegevus), nende kulu ja rahastamine on avalik-õigusliku asutuse IFP raamatupidamises selgelt eristatud.

204

(205)  Sellist väikest summat (ligikaudu [...] (*) %) selgitab asjaolu, et konkreetselt majandustegevuseks kasutatud vara ja teenused hõlmavad peamiselt tasusid, allahankeid, sõidukulusid ja vastava teadustegevusega seotud teenusega otseselt seotud tarbekaupade ostmist (mille kohta on kliendile arve esitatud).

205

(206)  See summa tuleneb tegeliku aastakäibe ([...] (*) eurot) korrutamisest maksimummääraga, mida on kasutatud, et katta avalik-õigusliku asutuse IFP makseviivituse risk (2,5 %). Sama arvutusmeetodit kasutades ning käibe kõikumisi arvesse võttes on saadud järgmised summad: 2007. aastal [...] (*), 2008. aastal [...] (*) ja 2009. aastal [...] (*). 2006. aasta puhul tuleks teoreetiliselt samuti kohaldada määra 48,5 % (= (365-188)/365), et võtta pro rata temporis arvesse, et tagatis hakkas kehtima alles 2006. aasta 188. päevast ehk 7. juulist 2006, mil muudeti avalik-õigusliku asutuse IFP staatus, seega peaks summa maksimaalselt olema [...] (*) eurot.

206

pro rata temporis

(207)  Lepinguvälise vastutuse rakendamise tingimused on muu hulgas rangelt piiritletud: peab olema i) eksimus, ii) kahju ja iii) põhjuslik seos eksimuse ja kahju vahel.

207

(208)  Võttes arvesse selle riski suurust, sõlmis avalik-õiguslik asutus IFP lepingu juhtiva kindlustusandjaga, võttes kaaskindlustaja, et jagada lepinguga seonduvat tulu ja riske.

208

(209)  Kassatsioonikohtu kaubanduskoda 2o, 9. juuni 1993: „Võttes arvesse, et see õigusakt [tsiviilkoodeksi artikkel 1382] ei ole kohaldatav lepinguliste kohustuste täitmisega seotud kahju hüvitamise suhtes.”

209

o

Võttes arvesse, et see õigusakt

ei ole kohaldatav lepinguliste kohustuste täitmisega seotud kahju hüvitamise suhtes

(210)  Vastavalt täitmisgarantiid käsitlevatele veebisaitidele http://www.performancesuretybonds.com (28. juuni 2011. aasta seisuga).

210

(211)  Vt riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjendused 149–151.

211

(212)  Vt riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse, millele on viidatud eespool, põhjendus 151.

212

(213)  Majutuskulud vastavad varustuse ja ruumide (laborid) rentimise ning kõrvalteenuste (õigusteenus) finantsvoogudele.

213

(214)  Abi osatähtsus on kasutatud riiklike vahendite osa teadusprojekti kogumaksumuses ehk praegusel juhul 11,3/56,4 = 20 %.

214

(215)  Summad on saadud iga-aastase käibe (esitatud iga aasta kohta lahtris „K” (käive)) korrutamisel piirmääraga, mis on vastu võetud täitmisgarantii hõlmamiseks (5 %). 2006. aasta puhul tuleks teoreetiliselt samuti kohaldada määra 48,5 % (= (365-188)/365), et võtta pro rata temporis arvesse, et tagatis hakkas kehtima alles 2006. aasta 188. päevast ehk 7. juulist 2006, mil muudeti avalik-õigusliku asutuse IFP staatus.

215

pro rata temporis

(216)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 104.

216

(217)  Vt riigiabi C 531/05 käsitleva otsuse, millele on viidatud eespool, põhjendus 8: „Ettevõtjale La Poste piiramatu riigitagatise andmise küsimust käsitletakse eraldi menetluses. Selle tagatise mõju La Banque Postale'ile käsitletakse aga käesolevas otsuses.” (Esiletõst lisatud).

217

Ettevõtjale La Poste piiramatu riigitagatise andmise küsimust käsitletakse eraldi menetluses. Selle tagatise mõju La Banque Postale'ile käsitletakse aga käesolevas otsuses

(218)  Vt riigiabi C 531/05 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjendused 88–91.

218

(219)  Tehniline viga: „Beicip-Prosernat” asemel lugeda „Beicip-Franlab”.

219

(220)  Vt riigiabi C 531/05 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjendus 96.

220

(221)  Vt otsuse põhjendus 132.

221

(222)  Vt riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse (millele on viidatud eespool) põhjendus 154.

222

(223)  Tuleks meelde tuletada, et juhul, kui teadustegevusega seotud teenust osutatakse tütarettevõtjatele, siis hõlmab lepinguline teadustegevus temaatikat, mis ei kuulu äriühingute Axens ja Prosernat ainuõiguslikesse tegevusvaldkondadesse.

223

(224)  Prantsusmaa ametiasutused esitavad näitena geoloogilise uuringu kliendi esitatud andmete põhjal, laborikatsed [...] (*) või kasumi arvutamine kliendi esitatud materjali põhjal.

224

(225)  Prantsusmaa ametiasutused on toonud näiteid kasutuse kohta:

225

| — | teadustegevuseks vajalik seade [...] (*), et hinnata [...] (*) või teha katseid [...] (*); |
| --- | --- |

—

teadustegevuseks vajalik seade [...] (*), et hinnata [...] (*) või teha katseid [...] (*);

| — | teadustegevuseks vajalik seade [...] (*) katseprogrammi [...] (*) väljatöötamiseks või [...] (*) katsete tegemiseks; |
| --- | --- |

—

teadustegevuseks vajalik seade [...] (*) katseprogrammi [...] (*) väljatöötamiseks või [...] (*) katsete tegemiseks;

| — | avalik-õigusliku asutuse IFP konkreetselt kohandatud [...] (*) teadustegevuseks [...] (*) ja [...] (*) valdkonnas; |
| --- | --- |

—

avalik-õigusliku asutuse IFP konkreetselt kohandatud [...] (*) teadustegevuseks [...] (*) ja [...] (*) valdkonnas;

| — | avalik-õigusliku asutuse IFP välja töötatud meetodid [...] (*) uuringu [...] (*) teostamiseks; |
| --- | --- |

—

avalik-õigusliku asutuse IFP välja töötatud meetodid [...] (*) uuringu [...] (*) teostamiseks;

| — | katsetamisruumid, mis on kohandatud [...] (*) või [...] (*) jaoks; |
| --- | --- |

—

katsetamisruumid, mis on kohandatud [...] (*) või [...] (*) jaoks;

(226)  Prantsusmaa ametiasutused on esitanud näite [...] (*) kasutuse kohta [...] (*).

226

(227)  Prantsusmaa ametiasutused on toonud näiteid kasutuse kohta:

227

| — | eksperditeadmised [...] (*); |
| --- | --- |

—

eksperditeadmised [...] (*);

| — | teostatavusuuringud seoses [...] (*); |
| --- | --- |

—

teostatavusuuringud seoses [...] (*);

(228)  Prantsusmaa ametiasutused on loetlenud kasutuse kohta järgmiseid näiteid:

228

| — | teostatavusuuring [...] (*), teostatavusuuring [...] (*): eksperditeadmised [...] (*) välja töötatud koos [...] (*); |
| --- | --- |

—

teostatavusuuring [...] (*), teostatavusuuring [...] (*): eksperditeadmised [...] (*) välja töötatud koos [...] (*);

| — | uuring [...] (*) tegevuskohas [...] (*), projekt [...] (*): eksperditeadmised [...] (*) valdkonnas – [...] (*) valideerimine ja parandamine; |
| --- | --- |

—

uuring [...] (*) tegevuskohas [...] (*), projekt [...] (*): eksperditeadmised [...] (*) valdkonnas – [...] (*) valideerimine ja parandamine;

| — | [...] (*) seoses projektiga [...] (*) (mõiste [...] (*) kinnitamine [...] (*) jaoks. |
| --- | --- |

—

[...] (*) seoses projektiga [...] (*) (mõiste [...] (*) kinnitamine [...] (*) jaoks.

(229)  Tegemist oli [...] (*), ülikool rajas hiljuti [...] (*), mille puhul lepingulise teadustegevusega seotud teenuste eest esitati arve teadustegevuse konsortsiumi raames, mis hõlmas avalik-õiguslikku asutust IFP, kusjuures [...] (*) tegutses [...] (*) heaks.

229

(230)  Teadustegevus teostati [...] (*) jaoks. [...] (*) võimaldavad nimelt [...] (*) alates [...] (*).

230

(231)  Uuring teostati [...] (*) jaoks: avalik-õiguslik asutus IFP kontrollis [...] (*) ja tegi soovitusi [...] (*) kohta, kasutatud [...] (*) tarvis.

231

(232)  [...] (*), kellel olid teadmised sellest vahendist, palus avalik-õiguslikul asutusel IFP seda rakendada [...] (*) puhul.

232

(233)  [...] (*) palus avalik-õiguslikul asutusel IFP kohandada [...] (*), et katsetada [...] (*).

233

(234)  [...] (*) palus avalik-õiguslikul asutusel IFP kasutada oma oskusteavet seoses [...] (*), et kinnitada [...] (*).

234

(235)  [...] (*).

235

(236)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1998/2006, 15. detsember 2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 379, 28.12.2006, lk 5).

236

(237)  Komisjon viitab eelkõige tagatisi käsitleva teatise, mida on nimetatud eespool, punktile 2 ning raudtee-ettevõtjatele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste punktidele 118–123 (ELT C 184, 22.7.2008, lk 13, edaspidi „raudtee-ettevõtjatele antavat riigiabi käsitlevad suunised”).

237

(238)  Vt eelkõige raudtee-ettevõtjatele antavat riigiabi käsitlevate suuniste, millele on viidatud eespool, punkt 120; EDFi käsitleva otsuse, millele on viidatud eespool, põhjendus 127; riigiabi C 56/07 käsitleva otsuse, millele on viidatud eespool, põhjendus 311.

238

(239)  Kuigi mõiste „üldist majandushuvi pakkuvad teenused” ei ole asutamislepingus kindlaks määratud, „osutab see majanduslikku laadi teenustele, mille suhtes liikmesriigid või ühendus kehtestavad avaliku teenuse osutamise erikohustuse üldhuvi kriteeriumi alusel” (komisjon, „Roheline raamat üldhuviteenuste kohta”, 21. mai 2003, punkt 17, esiletõst lisatud).

239

osutab see majanduslikku laadi teenustele, mille suhtes liikmesriigid või ühendus kehtestavad avaliku teenuse osutamise erikohustuse üldhuvi kriteeriumi alusel

(240)  Riigiabi sellise kasutuse kokkusobivust siseturuga on analüüsitud jaotises 7.3.2.

240

(241)  Eelkõige seetõttu, et need on teadus- ja arendustegevuse raamistiku punkti 2.2 alapunkti g tähenduses „prototüübid” või „katseprojektid”, mille tootmine oleks liiga kulukas üksnes avalik-õigusliku asutuse IFP klientidele demonstreerimise või valideerimise eesmärgil.

241

(242)  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22.

242

(243)  Vt otsuse põhjendused 168–171.

243

(244)  Vt SINTEFi veebisait: http://www.sintef.no/default.aspx?id=490, 28. juuni 2011. aasta seisuga.

244

(245)  Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon, 2002. „La mesure des activités scientifiques et technologiques, Méthode type proposée pour les enquêtes sur la recherche et le développement expérimental” (Teadus- ja arendustegevuse mõõtmine. Teadustegevuse ja tootearenduse uurimiseks välja pakutud üldine meetod.)

245

La mesure des activités scientifiques et technologiques, Méthode type proposée pour les enquêtes sur la recherche et le développement expérimental

(246)  Vt otsuse põhjendused 168–171.

246

(247)  Vt otsuse põhjendused 168–171.

247

(248)  Omavahendid sisaldavad dividende, tasusid ning muid tulusid, näiteks tulusid avalik-õigusliku asutuse IFP patentidelt. Komisjon võttis oma uurimises arvesse üksnes äriühingute Axens ja Prosernat makstud tasusid.

248

(249)  2006. aasta andmed pärinevad riigiabi C 51/05 käsitlevast otsusest (millele on viidatud eespool) ning 2007.–2009. aasta andmed Prantsusmaa ametiasutuste edastavatest iga-aastastest aruannetest.

249

(250)  Vt põhjenduses 236 esitatud tabeli 5 kaks viimast rida.

250

(251)  Rakendus- ja teostatavusuuringuteks lubatud abi osatähtsuse kaalutud keskmine.

251

(252)  Vt teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva raamistiku punkt 6.

252

(253)  [...] (*).

253

(254)  [...] (*).

254

(255)  See protsess [...] (*) võimaldab [...] (*). Tegemist on peamise lüliga [...] (*) ahelates, mille eesmärk on [...] (*). Ahel [...] (*) pakub lisaks [...] (*) huvi.

255

(256)  Põlemisjärgne kogumine on üks võimalus, et vältida süsivesiniku või söe põlemisel süsinikdioksiidi paiskumist atmosfääri.

256

(257)  Komisjon märgib eelkõige, et hinnakonkurents ei ole peamine argument kättesaadavate pakkumiste diferentseerimiseks turul, sest kliendid valivad tehnoloogiat eri kriteeriumide põhjal, millest seonduvat installeerimiskulu ja investeeringutasuvust peetakse kindlasti otsustavaks, aga mis on täielikult välja jäetud teadusprojektidest.

257

(258)  Komisjon viitab riigiabi C 51/05 käsitleva otsuse, millele on viidatud eespool, põhjendusele 204.

258

(259)  Vt muu hulgas tagatisi käsitleva teatise punkt 1.5, milles on kinnitatud erapooletuse põhimõtet, samuti punkt 1.2, milles on selgitatud, et riigitagatis võib tuleneda ka ainult õiguslikust vormist (kõnealuse punkti teine ja neljas taane).

259

---