# Euroopa Liidu L 296/2011

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2011.296.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 296 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide15. november 2011 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2011.296.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 296

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide15. november 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1150/2011, 14. november 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias | 1 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1151/2011, 14. november 2011, millega rakendatakse määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias | 3 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1152/2011, 14. juuli 2011, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 998/2003 tervishoiualaste ennetusmeetmete osas koertel esineva Echinococcus multilocularise nakkuse tõrjeks (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1153/2011, 30. august 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 998/2003 Ib lisa seoses marutaudivastase vaktsineerimise tehniliste nõuetega (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1154/2011, 10. november 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Zgornjesavinjski želodec (KGT)] | 14 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1155/2011, 10. november 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Šebreljski želodec (KGT)] | 16 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1156/2011, 10. november 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Kočevski gozdni med (KPN)] | 18 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1157/2011, 10. november 2011, millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel heeringapüük Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes | 20 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1158/2011, 11. november 2011, millega keelatakse Rootsi lipu all sõitvatel laevadel kilttursa püük IIIa püügipiirkonnas ja alarajoonide 22–32 ELi vetes | 22 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1159/2011, 11. november 2011, millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel tursapüük I ja II püügipiirkonna Norra vetes | 24 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1160/2011, 14. november 2011, milles käsitletakse teatavate haigestumise riski vähendamisele viitavate, toidu kohta esitatavate tervisealaste väidete lubamist ja nende lubamisest keeldumist (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1161/2011, 14. november 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1925/2006 ning komisjoni määrust (EÜ) nr 953/2009 seoses loeteludega mineraaltoitainetest, mida võib lisada toidule (
  1
  ) | 29 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1162/2011, 14. november 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 31 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1163/2011, 14. november 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2011/12. turustusaastaks rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 33 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2011/90/EL, 14. november 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/48/EÜ I lisa II osa, milles sätestatakse lisaeeldused krediidi kulukuse aastamäära arvutamiseks (
  1
  ) | 35 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/734/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 12. juuli 2011, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid | 38 |
| | * | Nõukogu otsus 2011/735/ÜVJP, 14. november 2011, millega muudetakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta | 53 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus 2011/736/ÜVJP, 14. november 2011, millega rakendatakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta | 55 |
| | | 2011/737/EL, Euratom |
| | * | Komisjoni otsus, 9. november 2011, millega muudetakse komisjoni kodukorda | 58 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1150/2011, 14. november 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias

1

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1151/2011, 14. november 2011, millega rakendatakse määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias

3

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1152/2011, 14. juuli 2011, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 998/2003 tervishoiualaste ennetusmeetmete osas koertel esineva Echinococcus multilocularise nakkuse tõrjeks (
  1
  )

Echinococcus multilocularis

1

6

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1153/2011, 30. august 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 998/2003 Ib lisa seoses marutaudivastase vaktsineerimise tehniliste nõuetega (
  1
  )

1

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1154/2011, 10. november 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Zgornjesavinjski želodec (KGT)]

14

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1155/2011, 10. november 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Šebreljski želodec (KGT)]

16

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1156/2011, 10. november 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Kočevski gozdni med (KPN)]

18

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1157/2011, 10. november 2011, millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel heeringapüük Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

20

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1158/2011, 11. november 2011, millega keelatakse Rootsi lipu all sõitvatel laevadel kilttursa püük IIIa püügipiirkonnas ja alarajoonide 22–32 ELi vetes

22

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1159/2011, 11. november 2011, millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel tursapüük I ja II püügipiirkonna Norra vetes

24

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1160/2011, 14. november 2011, milles käsitletakse teatavate haigestumise riski vähendamisele viitavate, toidu kohta esitatavate tervisealaste väidete lubamist ja nende lubamisest keeldumist (
  1
  )

1

26

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1161/2011, 14. november 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1925/2006 ning komisjoni määrust (EÜ) nr 953/2009 seoses loeteludega mineraaltoitainetest, mida võib lisada toidule (
  1
  )

1

29

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1162/2011, 14. november 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

31

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1163/2011, 14. november 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2011/12. turustusaastaks rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

33

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2011/90/EL, 14. november 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/48/EÜ I lisa II osa, milles sätestatakse lisaeeldused krediidi kulukuse aastamäära arvutamiseks (
  1
  )

1

35

OTSUSED

2011/734/EL

*

Nõukogu otsus, 12. juuli 2011, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid

38

*

Nõukogu otsus 2011/735/ÜVJP, 14. november 2011, millega muudetakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta

53

*

Nõukogu rakendusotsus 2011/736/ÜVJP, 14. november 2011, millega rakendatakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta

55

2011/737/EL, Euratom

*

Komisjoni otsus, 9. november 2011, millega muudetakse komisjoni kodukorda

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 15.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1150/2011,

14. november 2011,

millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 9. mail 2011 vastu määruse (EL) nr 442/2011 (2) piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 9. mail 2011 vastu määruse (EL) nr 442/2011 (2) piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias.

| (2) | 2. septembril 2011 muutis (3) nõukogu määrust (EL) nr 442/2011, et laiendada Süüria-vastaseid meetmeid, täiendades muu hulgas rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamiseks kokku lepitud loetellu kandmise kriteeriume ja keelates Süüriast toornafta ostmise, importimise või transportimise. 23. septembril 2011 muutis (4) nõukogu määrust (EL) nr 442/2011, et veelgi laiendada Süüria-vastaseid meetmeid, keelates investeerida toornafta sektorisse, täiendades loetelusid ning keelates Süüria Keskpanka Süüria pangatähtede ja müntide tarnimise. 13. oktoobril 2011 muutis nõukogu taas määrust (EL) nr 442/2011, lisades loetellu veel ühe üksuse ja tehes erandi, mille kohaselt lubatakse kõnealusel üksusel piiratud ajavahemiku jooksul kasutada pärast loetellu kandmist saadud külmutatud rahalisi vahendeid kaubanduse rahastamiseks loetellu kandmata isikute ja üksustega. |
| --- | --- |

(2)

2. septembril 2011 muutis (3) nõukogu määrust (EL) nr 442/2011, et laiendada Süüria-vastaseid meetmeid, täiendades muu hulgas rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamiseks kokku lepitud loetellu kandmise kriteeriume ja keelates Süüriast toornafta ostmise, importimise või transportimise. 23. septembril 2011 muutis (4) nõukogu määrust (EL) nr 442/2011, et veelgi laiendada Süüria-vastaseid meetmeid, keelates investeerida toornafta sektorisse, täiendades loetelusid ning keelates Süüria Keskpanka Süüria pangatähtede ja müntide tarnimise. 13. oktoobril 2011 muutis nõukogu taas määrust (EL) nr 442/2011, lisades loetellu veel ühe üksuse ja tehes erandi, mille kohaselt lubatakse kõnealusel üksusel piiratud ajavahemiku jooksul kasutada pärast loetellu kandmist saadud külmutatud rahalisi vahendeid kaubanduse rahastamiseks loetellu kandmata isikute ja üksustega.

| (3) | Võttes arvesse Süüria valitsuse poolseid jätkuvaid brutaalseid repressioone ja inimõiguste rikkumisi, võttis nõukogu 14. novembril 2011 vastu otsuse 2011/735/ÜVJP (millega muudetakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta (5)), milles ette nähtud täiendava meetme kohaselt keelatakse Euroopa Investeerimispangal, teha väljamakseid või muid makseid Süüriaga sõlmitud kehtivate laenulepingute alusel või nendega seoses ning peatatatakse kõik Süürias teostatavate riiklike projektide jaoks sõlmitud kehtivad tehnilise abi lepingud. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse Süüria valitsuse poolseid jätkuvaid brutaalseid repressioone ja inimõiguste rikkumisi, võttis nõukogu 14. novembril 2011 vastu otsuse 2011/735/ÜVJP (millega muudetakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta (5)), milles ette nähtud täiendava meetme kohaselt keelatakse Euroopa Investeerimispangal, teha väljamakseid või muid makseid Süüriaga sõlmitud kehtivate laenulepingute alusel või nendega seoses ning peatatatakse kõik Süürias teostatavate riiklike projektide jaoks sõlmitud kehtivad tehnilise abi lepingud.

| (4) | Kõnealune meede kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse ja seepärast on selle rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meedet ühetaoliselt. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealune meede kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse ja seepärast on selle rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meedet ühetaoliselt.

| (5) | Peale selle ajakohastatakse otsusega 2011/735/ÜVJP teavet ühe otsuse 2011/273/ÜVJP I lisas loetletud isiku kohta. |
| --- | --- |

(5)

Peale selle ajakohastatakse otsusega 2011/735/ÜVJP teavet ühe otsuse 2011/273/ÜVJP I lisas loetletud isiku kohta.

| (6) | Määrust (EL) nr 442/2011 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Määrust (EL) nr 442/2011 tuleks vastavalt muuta.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab määrus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab määrus jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusesse (EL) nr 442/2011 lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 3d

Euroopa Investeerimispank:

| a) | ei tohi teha väljamakseid ega muid makseid Süüria riigi või Süüria ametiasutuse ja Euroopa Investeerimispanga vahel sõlmitud kehtivate laenulepingute alusel või nendega seoses; |
| --- | --- |

a)

ei tohi teha väljamakseid ega muid makseid Süüria riigi või Süüria ametiasutuse ja Euroopa Investeerimispanga vahel sõlmitud kehtivate laenulepingute alusel või nendega seoses;

| b) | peatab kõik kehtivad tehnilise abi lepingud, mis on seotud punktis a osutatud laenulepingute raames rahastatavate, Süürias teostatavate projektidega, millest saab otsest või kaudset kasu Süüria riik või Süüria mis tahes ametiasutus.” |
| --- | --- |

b)

peatab kõik kehtivad tehnilise abi lepingud, mis on seotud punktis a osutatud laenulepingute raames rahastatavate, Süürias teostatavate projektidega, millest saab otsest või kaudset kasu Süüria riik või Süüria mis tahes ametiasutus.”

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 442/2011 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 3

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. november 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 121, 10.5.2011, lk 11.

1

(2)  ELT L 121, 10.5.2011, lk 1.

2

(3)  Nõukogu määrus (EL) nr 878/2011, ELT L 228, 3.9.2011, lk 1.

3

(4)  Nõukogu määrus (EL) nr 950/2011, ELT L 247, 24.9.2011, lk 3.

4

(5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 53.

5

---

LISA

Määruse (EL) nr 442/2011 II lisas sisalduv kanne Nizar Al-ASSAADI kohtaasendatakse järgmise kandega:

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „38. | Nizar Al Assad
  () | Bashar Al-Assadi nõbu; varem ettevõtte Nizar Oilfield Supplies juht | Väga lähedane isik tähtsaimatele valitsusametnikele. Rahastab Shabihat Latakia piirkonnas. | 23.08.2011“ |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

„38.

Nizar Al Assad

(Image)

Bashar Al-Assadi nõbu; varem ettevõtte Nizar Oilfield Supplies juht

Väga lähedane isik tähtsaimatele valitsusametnikele. Rahastab Shabihat Latakia piirkonnas.

23.08.2011“

---

| 15.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/3

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1151/2011,

14. november 2011,

millega rakendatakse määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 9. mai 2011. aasta määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias (1), eriti selle artikli 14 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 9. mail 2011 vastu määruse (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 9. mail 2011 vastu määruse (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias.

| (2) | Võttes arvesse Süürias valitseva olukorra tõsidust ja kooskõlas nõukogu 14. novembri 2011. aasta rakendusotsusega 2011/736/ÜVJP, millega rakendatakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta (2), tuleks määruse (EL) nr 442/2011 II lisas esitatud loetellu isikutest, üksustest ja asutustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, kanda täiendavad isikud, |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse Süürias valitseva olukorra tõsidust ja kooskõlas nõukogu 14. novembri 2011. aasta rakendusotsusega 2011/736/ÜVJP, millega rakendatakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta (2), tuleks määruse (EL) nr 442/2011 II lisas esitatud loetellu isikutest, üksustest ja asutustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, kanda täiendavad isikud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas loetletud isikud lisatakse määruse (EL) nr 442/2011 II lisas esitatud loetellu.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 14. november 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 121, 10.5.2011, lk 1.

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 55.

2

---

LISA

Artiklis 1 osutatud isikud

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kindralmajor Jumah Al-Ahmad | | Eriüksuste juhataja. Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest terves Süürias. | 14.11.2011 |
| 2. | Kolonel Lu'ai al-Ali | | Süüria sõjaväeluure Dera'a osakonna juhataja. Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest Dera'as. | 14.11.2011 |
| 3. | Kindralleitnant Ali Abdullah Ayyub | | Peastaabi ülema asetäitja (töötajad ja tööjõud). Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest terves Süürias. | 14.11.2011 |
| 4. | Kindralleitnant Jasim al-Furayj | | Peastaabi ülem. Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest terves Süürias. | 14.11.2011 |
| 5. | Kindral Aous (Aws) ASLAN | Sünniaeg: 1958 | Pataljoniülem vabariiklikus kaardiväes. Maher al-ASSADile ja president al-ASSADile lähedalseisev isik. On osa võtnud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsetest repressioonidest kogu Süüria territooriumil. | 14.11.2011 |
| 6. | Kindral Ghassan BELAL | | 4. divisjoni büroo kindral-komandant. Maher al-ASSADi nõunik ja julgeolekuoperatsioonide koordinaator. Vastutab tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest kogu Süüria territooriumil. | 14.11.2011 |
| 7. | Abdullah BERRI | | Juhib BERRI perekonna rühmitusi. Vastutab valitsusmeelsete rühmituste eest, kes on seotud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsete repressioonidega Aleppos. | 14.11.2011 |
| 8. | George CHAOUI | | Süüria elektroonilise armee liige. On osa võtnud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsetest repressioonidest ning kutsunud üles vägivallale kogu Süüria territooriumil. | 14.11.2011 |
| 9. | Kindralmajor Zuhair Hamad | | Üldluure direktoraadi asejuhataja. Vastutab vägivalla kasutamise eest kogu Süürias ning meeleavaldajate hirmutamise ja piinamise eest. | 14.11.2011 |
| 10. | Amar ISMAEL | | Süüria elektroonilise armee tsiviiljuht (maavägede luurebüroo). On osa võtnud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsetest repressioonidest ning kutsunud üles vägivallale kogu Süüria territooriumil. | 14.11.2011 |
| 11. | Mujahed ISMAIL | | Süüria elektroonilise armee liige. On osa võtnud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsetest repressioonidest ning kutsunud üles vägivallale kogu Süüria territooriumil. | 14.11.2011 |
| 12. | Saqr KHAYR BEK | | Asesiseminister. Vastutab tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest Süürias. | 14.11.2011 |
| 13. | Kindralmajor Nazih | | Üldluure direktoraadi asedirektor. Vastutab vägivalla kasutamise eest kogu Süürias ning meeleavaldajate hirmutamise ja piinamise eest. | 14.11.2011 |
| 14. | Kifah MOULHEM | | Pataljoniülem 4. divisjonis. Vastutab tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest Deïr el-Zoris. | 14.11.2011 |
| 15. | Kindralmajor Wajih Mahmud | | 18. soomusdivisjoni juhataja. Vastutab meeleavaldajate vastu suunatud vägivalla eest Homsis. | 14.11.2011 |
| 16. | Bassam SABBAGH | Sündinud 24. augustil 1959 Damaskuses Aadress: Kasaa, rue Anwar al Attar, immeuble al Midani, Damas. Süüria pass nr 004326765, välja antud 2/11/2008, kehtiv kuni novembrini 2014. | Advokaadibüroo Sabbagh et Associés (Damaskus) juht, Pariisi advokatuuri advokaat. Rami Makhloufi ja de Khaldoun Makhloufi õigus- ja finantsnõunik ning asjaajaja. Bachar al-Assadi kaasosanik kinnisvaraprojekti rahastamises Lattakias. Osaleb režiimi rahastamises. | 14.11.2011 |
| 17. | Kindralleitnant Tala Mustafa Tlass | | Peastaabi ülema asetäitja (logistika ja tarned). Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest terves Süürias. | 14.11.2011 |
| 18. | Kindralmajor Fu'ad Tawil | | Süüria õhujõudude luureteenistuse asejuhataja. Vastutab vägivalla kasutamise eest kogu Süürias ning meeleavaldajate hirmutamise ja piinamise eest. | 14.11.2011 |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

1.

Kindralmajor Jumah Al-Ahmad

Eriüksuste juhataja. Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest terves Süürias.

14.11.2011

2.

Kolonel Lu'ai al-Ali

Süüria sõjaväeluure Dera'a osakonna juhataja. Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest Dera'as.

14.11.2011

3.

Kindralleitnant Ali Abdullah Ayyub

Peastaabi ülema asetäitja (töötajad ja tööjõud). Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest terves Süürias.

14.11.2011

4.

Kindralleitnant Jasim al-Furayj

Peastaabi ülem. Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest terves Süürias.

14.11.2011

5.

Kindral Aous (Aws) ASLAN

Sünniaeg: 1958

Pataljoniülem vabariiklikus kaardiväes. Maher al-ASSADile ja president al-ASSADile lähedalseisev isik. On osa võtnud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsetest repressioonidest kogu Süüria territooriumil.

14.11.2011

6.

Kindral Ghassan BELAL

4. divisjoni büroo kindral-komandant. Maher al-ASSADi nõunik ja julgeolekuoperatsioonide koordinaator. Vastutab tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest kogu Süüria territooriumil.

14.11.2011

7.

Abdullah BERRI

Juhib BERRI perekonna rühmitusi. Vastutab valitsusmeelsete rühmituste eest, kes on seotud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsete repressioonidega Aleppos.

14.11.2011

8.

George CHAOUI

Süüria elektroonilise armee liige. On osa võtnud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsetest repressioonidest ning kutsunud üles vägivallale kogu Süüria territooriumil.

14.11.2011

9.

Kindralmajor Zuhair Hamad

Üldluure direktoraadi asejuhataja. Vastutab vägivalla kasutamise eest kogu Süürias ning meeleavaldajate hirmutamise ja piinamise eest.

14.11.2011

10.

Amar ISMAEL

Süüria elektroonilise armee tsiviiljuht (maavägede luurebüroo). On osa võtnud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsetest repressioonidest ning kutsunud üles vägivallale kogu Süüria territooriumil.

14.11.2011

11.

Mujahed ISMAIL

Süüria elektroonilise armee liige. On osa võtnud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsetest repressioonidest ning kutsunud üles vägivallale kogu Süüria territooriumil.

14.11.2011

12.

Saqr KHAYR BEK

Asesiseminister. Vastutab tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest Süürias.

14.11.2011

13.

Kindralmajor Nazih

Üldluure direktoraadi asedirektor. Vastutab vägivalla kasutamise eest kogu Süürias ning meeleavaldajate hirmutamise ja piinamise eest.

14.11.2011

14.

Kifah MOULHEM

Pataljoniülem 4. divisjonis. Vastutab tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest Deïr el-Zoris.

14.11.2011

15.

Kindralmajor Wajih Mahmud

18. soomusdivisjoni juhataja. Vastutab meeleavaldajate vastu suunatud vägivalla eest Homsis.

14.11.2011

16.

Bassam SABBAGH

Sündinud 24. augustil 1959 Damaskuses Aadress: Kasaa, rue Anwar al Attar, immeuble al Midani, Damas. Süüria pass nr 004326765, välja antud 2/11/2008, kehtiv kuni novembrini 2014.

Advokaadibüroo Sabbagh et Associés (Damaskus) juht, Pariisi advokatuuri advokaat. Rami Makhloufi ja de Khaldoun Makhloufi õigus- ja finantsnõunik ning asjaajaja. Bachar al-Assadi kaasosanik kinnisvaraprojekti rahastamises Lattakias. Osaleb režiimi rahastamises.

14.11.2011

17.

Kindralleitnant Tala Mustafa Tlass

Peastaabi ülema asetäitja (logistika ja tarned). Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest terves Süürias.

14.11.2011

18.

Kindralmajor Fu'ad Tawil

Süüria õhujõudude luureteenistuse asejuhataja. Vastutab vägivalla kasutamise eest kogu Süürias ning meeleavaldajate hirmutamise ja piinamise eest.

14.11.2011

---

| 15.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/6

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1152/2011,

14. juuli 2011,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 998/2003 tervishoiualaste ennetusmeetmete osas koertel esineva Echinococcus multilocularise nakkuse tõrjeks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrust (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 998/2003 on sätestatud mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavad loomatervishoiunõuded. Eelkõige on sätestatud eeskirjad, mida kohaldatakse koerte, kasside ja valgetuhkrute mittekaubanduslikul liikumisel liikmesriikidesse, ja nähakse vajadusel ette delegeeritud õigusaktide abil vastu võetavad tervishoiualased ennetusmeetmed, et tagada nende loomade liikumise tõttu levida võivate haiguste, välja arvatud marutaudi tõrje. Need meetmed peavad olema teaduslikult põhjendatud ja proportsionaalsed nimetatud liikumisest tuleneda võivate haiguste ohu suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 998/2003 on sätestatud mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavad loomatervishoiunõuded. Eelkõige on sätestatud eeskirjad, mida kohaldatakse koerte, kasside ja valgetuhkrute mittekaubanduslikul liikumisel liikmesriikidesse, ja nähakse vajadusel ette delegeeritud õigusaktide abil vastu võetavad tervishoiualased ennetusmeetmed, et tagada nende loomade liikumise tõttu levida võivate haiguste, välja arvatud marutaudi tõrje. Need meetmed peavad olema teaduslikult põhjendatud ja proportsionaalsed nimetatud liikumisest tuleneda võivate haiguste ohu suhtes.

| (2) | Lisaks on määruses (EÜ) nr 998/2003 sätestatud, et lemmikloomadega peab kaasas olema pass, mille on välja andnud pädeva asutuse poolt määratud veterinaararst ja mis tõendab vajaduse korral, et asjaomase looma suhtes on seoses haigustega, välja arvatud marutaud, võetud tervishoiualased ennetusmeetmed. |
| --- | --- |

(2)

Lisaks on määruses (EÜ) nr 998/2003 sätestatud, et lemmikloomadega peab kaasas olema pass, mille on välja andnud pädeva asutuse poolt määratud veterinaararst ja mis tõendab vajaduse korral, et asjaomase looma suhtes on seoses haigustega, välja arvatud marutaud, võetud tervishoiualased ennetusmeetmed.

| (3) | Alveolaarne ehhinokokoos on parasiithaigus, mida põhjustab paeluss Echinococcus multilocularis. Kohtades, kus haigus on püsima jäänud, kandub parasiit Euroopas tavaliselt edasi metsloomade kaudu, kelle hulka kuuluvad lõpp-peremeestena metsikud lihasööjad loomad ja vaheperemeestena mitmed imetajate liigid, eelkõige pisinärilised, kes nakatuvad, süües lõpp-peremeeste väljaheidete kaudu keskkonda levitatud mune. |
| --- | --- |

(3)

Alveolaarne ehhinokokoos on parasiithaigus, mida põhjustab paeluss Echinococcus multilocularis. Kohtades, kus haigus on püsima jäänud, kandub parasiit Euroopas tavaliselt edasi metsloomade kaudu, kelle hulka kuuluvad lõpp-peremeestena metsikud lihasööjad loomad ja vaheperemeestena mitmed imetajate liigid, eelkõige pisinärilised, kes nakatuvad, süües lõpp-peremeeste väljaheidete kaudu keskkonda levitatud mune.

| (4) | Ehkki endeemilises keskkonnas oleva parasiidi elutsükli püsivuse seisukohalt on see teisejärguline, võivad koerad nakatuda, süües nakatunud närilisi. Potentsiaalsete lõpp-peremeestena ja inimese lähedal viibimise tõttu võivad koerad olla nakkusallikaks inimestele ning saasteallikaks keskkonnale, sealhulgas looduslike tõkete taga asuvad parasiidivabad piirkonnad. Puuduvad teated, et valgetuhkrud oleksid lõpp-peremehed, ja vastavalt praegustele teadmistele on väheusutav kassi osalemine edasikandmistsüklis. |
| --- | --- |

(4)

Ehkki endeemilises keskkonnas oleva parasiidi elutsükli püsivuse seisukohalt on see teisejärguline, võivad koerad nakatuda, süües nakatunud närilisi. Potentsiaalsete lõpp-peremeestena ja inimese lähedal viibimise tõttu võivad koerad olla nakkusallikaks inimestele ning saasteallikaks keskkonnale, sealhulgas looduslike tõkete taga asuvad parasiidivabad piirkonnad. Puuduvad teated, et valgetuhkrud oleksid lõpp-peremehed, ja vastavalt praegustele teadmistele on väheusutav kassi osalemine edasikandmistsüklis.

| (5) | Kui inimene haigestub ebatüüpilise vaheperemehena paelussi vastsete kaudu, võivad pärast pikka inkubatsiooniaega esineda haiguse patoloogilised sümptomid ning ravimata või puudulikult ravitud patsientide suremus võib ulatuda üle 90 %. Haiguse üha suurenev levimus metsloomadel ja samaaegselt inimestel teatavates Euroopa piirkondades tekitab tõsiseid probleeme tervisekaitseasutustele paljudes liikmesriikides. |
| --- | --- |

(5)

Kui inimene haigestub ebatüüpilise vaheperemehena paelussi vastsete kaudu, võivad pärast pikka inkubatsiooniaega esineda haiguse patoloogilised sümptomid ning ravimata või puudulikult ravitud patsientide suremus võib ulatuda üle 90 %. Haiguse üha suurenev levimus metsloomadel ja samaaegselt inimestel teatavates Euroopa piirkondades tekitab tõsiseid probleeme tervisekaitseasutustele paljudes liikmesriikides.

| (6) | Kuna Ehinococcus multilocularise nakkus loomadel esineb põhjapoolkeral, sealhulgas Euroopa kesk- ja põhjaosas, Aasias ja Põhja-Ameerikas, siis ei ole seda kunagi Euroopa Liidu teatud piirkondades lõpp-peremeestest kodu- ja metsloomadel registreeritud, hoolimata pidevast metsloomade seirest ja koerte vabast liikumisest. |
| --- | --- |

(6)

Kuna Ehinococcus multilocularise nakkus loomadel esineb põhjapoolkeral, sealhulgas Euroopa kesk- ja põhjaosas, Aasias ja Põhja-Ameerikas, siis ei ole seda kunagi Euroopa Liidu teatud piirkondades lõpp-peremeestest kodu- ja metsloomadel registreeritud, hoolimata pidevast metsloomade seirest ja koerte vabast liikumisest.

| (7) | Nakatunud metsloomade piiriülene liikumine on vastavalt Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduslikule arvamusele, mis käsitleb hinnangut Ühendkuningriiki, Iirimaale, Rootsi, Maltale ja Soome ehhinokokoosi sissetoomise ohu kohta riigisisestest eeskirjadest loobumise korral, (2)
  Echinococcus multilocularise parasiidi peamine sisenemistee, eelkõige piirkondades, kus puuduvad avamerelaadsed tõhusad füüsilisedtõkked. Euroopa Toiduohutusamet leiab, et parasiidi elutsükli seisukohast on koerte epidemioloogiline roll endeemilises keskkonnas piiratud tähtsusega. |
| --- | --- |

(7)

Nakatunud metsloomade piiriülene liikumine on vastavalt Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduslikule arvamusele, mis käsitleb hinnangut Ühendkuningriiki, Iirimaale, Rootsi, Maltale ja Soome ehhinokokoosi sissetoomise ohu kohta riigisisestest eeskirjadest loobumise korral, (2)
  Echinococcus multilocularise parasiidi peamine sisenemistee, eelkõige piirkondades, kus puuduvad avamerelaadsed tõhusad füüsilisedtõkked. Euroopa Toiduohutusamet leiab, et parasiidi elutsükli seisukohast on koerte epidemioloogiline roll endeemilises keskkonnas piiratud tähtsusega.

| (8) | Euroopa Toiduohutusamet arvab siiski, et Echinococcus multilocularise parasiidi edasikandmistsükli püsimiseoht sobivatel vahe- ja lõpp-peremeestest metsloomadel varem parasiidivabades piirkondades on minimaalsest suurem seal, kus parasiidi toovad sisse nakatunud koerad, kes oma liikumisel levitavad paelussi mune. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Toiduohutusamet arvab siiski, et Echinococcus multilocularise parasiidi edasikandmistsükli püsimiseoht sobivatel vahe- ja lõpp-peremeestest metsloomadel varem parasiidivabades piirkondades on minimaalsest suurem seal, kus parasiidi toovad sisse nakatunud koerad, kes oma liikumisel levitavad paelussi mune.

| (9) | Euroopa Toiduohutusameti hinnangul saab varem parasiidivabadesse piirkondadesse Echinococcus multilocularise sissetoomise ohtu leevendada endeemilistelt aladelt pärit koerte ravimisega. Uuestinakatumise vältimiseks tuleks sellist ravi kohaldada võimalikult vahetult enne sisenemist piirkondadesse, kus sellist parasiiti ei esine. Siiski on vajalik vähemalt 24-tunnine ravijärgne ajavahemik, et vältida nakkusohtlike munade jääkkoguste levitamist parasiidivabas keskkonnas. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Toiduohutusameti hinnangul saab varem parasiidivabadesse piirkondadesse Echinococcus multilocularise sissetoomise ohtu leevendada endeemilistelt aladelt pärit koerte ravimisega. Uuestinakatumise vältimiseks tuleks sellist ravi kohaldada võimalikult vahetult enne sisenemist piirkondadesse, kus sellist parasiiti ei esine. Siiski on vajalik vähemalt 24-tunnine ravijärgne ajavahemik, et vältida nakkusohtlike munade jääkkoguste levitamist parasiidivabas keskkonnas.

| (10) | Ravimite tõhususe tagamiseks koertel esineva Echinococcus multilocularise nakkuse tõrjel peab ravimitele olema antud müügiluba kooskõlas kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiviga 2001/82/EÜ (veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) (3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet) (4) või peab ravimi olema heaks kiitnud või sellele loa väljastanud looma päritoluriigiks oleva kolmanda riigi pädev asutus. |
| --- | --- |

(10)

Ravimite tõhususe tagamiseks koertel esineva Echinococcus multilocularise nakkuse tõrjel peab ravimitele olema antud müügiluba kooskõlas kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiviga 2001/82/EÜ (veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) (3) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet) (4) või peab ravimi olema heaks kiitnud või sellele loa väljastanud looma päritoluriigiks oleva kolmanda riigi pädev asutus.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 998/2003 artiklis 16 on sätestatud, et Soome, Iirimaa, Malta, Rootsi ja Ühendkuningriik võivad seoses ehhinokokoosiga seada lemmikloomade oma territooriumile sisenemise tingimuseks vastavuse erieeskirjade nõuetele, mida kohaldatakse nimetatud määruse jõustumise kuupäevast. Kuna nimetatud määruse artiklit 16 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2011. aastal, on vaja meetmed võtta vastu enne seda kuupäeva, et tagada pidev kaitse selles artiklis nimetatud liikmesriikidele, kes väidavad, et neil sellist parasiiti riigisiseste eeskirjade kohaldamise tulemusel ei esine. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 998/2003 artiklis 16 on sätestatud, et Soome, Iirimaa, Malta, Rootsi ja Ühendkuningriik võivad seoses ehhinokokoosiga seada lemmikloomade oma territooriumile sisenemise tingimuseks vastavuse erieeskirjade nõuetele, mida kohaldatakse nimetatud määruse jõustumise kuupäevast. Kuna nimetatud määruse artiklit 16 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2011. aastal, on vaja meetmed võtta vastu enne seda kuupäeva, et tagada pidev kaitse selles artiklis nimetatud liikmesriikidele, kes väidavad, et neil sellist parasiiti riigisiseste eeskirjade kohaldamise tulemusel ei esine.

| (12) | Kogemuse põhjal saab öelda, et 24–48-tunnine ajavahe, mida nõuavad mõned liikmesriigid oma siseriiklike eeskirjade alusel kooskõlas määruse (EÜ) nr 998/2003 artikliga 16, võib lemmikloomaomanikele olla väga tülikas või isegi teostamatu, eriti kui ravi tuleb teha nädalavahetustel ja riigipühadel või kui lahkumine pärast ravi lükkub edasi omanikust sõltumatutel põhjustel. |
| --- | --- |

(12)

Kogemuse põhjal saab öelda, et 24–48-tunnine ajavahe, mida nõuavad mõned liikmesriigid oma siseriiklike eeskirjade alusel kooskõlas määruse (EÜ) nr 998/2003 artikliga 16, võib lemmikloomaomanikele olla väga tülikas või isegi teostamatu, eriti kui ravi tuleb teha nädalavahetustel ja riigipühadel või kui lahkumine pärast ravi lükkub edasi omanikust sõltumatutel põhjustel.

| (13) | Tuginedes teiste liikmesriikide kogemusele, mille kohaselt kooskõlas määruse (EÜ) nr 998/2003 artikliga 16 kehtestatud siseriiklike eeskirjade alusel on lubatud pikem ravijärgne ajavahe ning riik on parasiitidest endiselt puutumata, ei tohiks selle pikendamine 24 tunnilt 120 tunnile oluliselt suurendada taasnakatumise ohtu ravi saanud koertel, kes on pärit Echinococcus multiolocularise parasiidi endeemilistest piirkondadest. |
| --- | --- |

(13)

Tuginedes teiste liikmesriikide kogemusele, mille kohaselt kooskõlas määruse (EÜ) nr 998/2003 artikliga 16 kehtestatud siseriiklike eeskirjade alusel on lubatud pikem ravijärgne ajavahe ning riik on parasiitidest endiselt puutumata, ei tohiks selle pikendamine 24 tunnilt 120 tunnile oluliselt suurendada taasnakatumise ohtu ravi saanud koertel, kes on pärit Echinococcus multiolocularise parasiidi endeemilistest piirkondadest.

| (14) | Tervishoiualased ennetusmeetmed Echinococcus multilocularise nakkuse tõrjeks koertel peaks seega sisaldama müügiluba omava või litsentseeritud toimiva ravimi dokumenteeritud manustamist veterinaararsti poolt, et tagada Echinococcus multilocularise parasiidi soolevormide õigeaegne kõrvaldamine. |
| --- | --- |

(14)

Tervishoiualased ennetusmeetmed Echinococcus multilocularise nakkuse tõrjeks koertel peaks seega sisaldama müügiluba omava või litsentseeritud toimiva ravimi dokumenteeritud manustamist veterinaararsti poolt, et tagada Echinococcus multilocularise parasiidi soolevormide õigeaegne kõrvaldamine.

| (15) | Ravi tuleb dokumenteerida vastavalt komisjoni 26. novembri 2003. aasta otsusega 2003/803/EÜ (millega kehtestatakse näidispass koerte, kasside ja valgetuhkrute ühendusesiseseks liikumiseks) (5) kehtestatud passi või komisjoni 1. detsembri 2004. aasta otsusega 2004/824/EÜ (millega kehtestatakse veterinaarsertifikaadi näidis koerte, kasside ja valgetuhkrute mittekaubanduslikuks liikumiseks kolmandatest riikidest ühendusse) (6) kehtestatud veterinaarsertifikaadi asjaomases osas. |
| --- | --- |

(15)

Ravi tuleb dokumenteerida vastavalt komisjoni 26. novembri 2003. aasta otsusega 2003/803/EÜ (millega kehtestatakse näidispass koerte, kasside ja valgetuhkrute ühendusesiseseks liikumiseks) (5) kehtestatud passi või komisjoni 1. detsembri 2004. aasta otsusega 2004/824/EÜ (millega kehtestatakse veterinaarsertifikaadi näidis koerte, kasside ja valgetuhkrute mittekaubanduslikuks liikumiseks kolmandatest riikidest ühendusse) (6) kehtestatud veterinaarsertifikaadi asjaomases osas.

| (16) | Võttes arvesse asjaolu, et tervishoiualased ennetusmeetmed on koormavad, tuleks neid kohaldada proportsionaalselt Echinococcus multilocularise nakkuse levimise ohuga, mis kaasneb koerte mittekaubandusliku liikumisega. Seetõttu on asjakohane selliseid ohte leevendada ja kohaldada käesolevas määruses sätestatud tervishoiualaseid ennetusmeetmeid selliste koerte mittekaubandusliku liikumise suhtes, kes sisenevad käesoleva määruse I lisa A osas loetletud liikmesriikide territooriumile või liikmesriikide piirkondadesse, kus nakkust ei ole registreeritud. |
| --- | --- |

(16)

Võttes arvesse asjaolu, et tervishoiualased ennetusmeetmed on koormavad, tuleks neid kohaldada proportsionaalselt Echinococcus multilocularise nakkuse levimise ohuga, mis kaasneb koerte mittekaubandusliku liikumisega. Seetõttu on asjakohane selliseid ohte leevendada ja kohaldada käesolevas määruses sätestatud tervishoiualaseid ennetusmeetmeid selliste koerte mittekaubandusliku liikumise suhtes, kes sisenevad käesoleva määruse I lisa A osas loetletud liikmesriikide territooriumile või liikmesriikide piirkondadesse, kus nakkust ei ole registreeritud.

| (17) | Peale selle ning üksnes konkreetseks ajavahemikuks tuleks võtta tervishoiualased ennetusmeetmed, et vältida Echinococcus multilocularise parasiidi uuesti sissetoomist käesoleva määruse I lisa B osas loetletud liikmesriikidesse või liikmesriikide piirkondadesse, kus parasiidi levimus on väike ja kus rakendatakse metsloomadest lõpp-peremeeste seas kohustuslikku tauditõrjeprogrammi. |
| --- | --- |

(17)

Peale selle ning üksnes konkreetseks ajavahemikuks tuleks võtta tervishoiualased ennetusmeetmed, et vältida Echinococcus multilocularise parasiidi uuesti sissetoomist käesoleva määruse I lisa B osas loetletud liikmesriikidesse või liikmesriikide piirkondadesse, kus parasiidi levimus on väike ja kus rakendatakse metsloomadest lõpp-peremeeste seas kohustuslikku tauditõrjeprogrammi.

| (18) | Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivis 92/65/EMÜ (milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse) (7) on muu hulgas sätestatud loomatervishoiueeskirjad kolmandatest riikidest pärit koertega kauplemiseks ja nende impordiks. Nimetatud direktiivi artiklites 10 ja 16 sätestatud tervishoiunõuded viitavad määrusele (EÜ) nr 998/2003. Ühenduse õigusaktide ühtsuse huvides oleks seepärast asjakohane, et koostatakse programm Echinococcus multilocularise nakkuse tõrjeks metsloomadest lõpp-peremeeste hulgas ja esitatakse see komisjonile, visandades eelkõige direktiivi 92/65/EMÜ artikli 14 lõike 1 elemendid. |
| --- | --- |

(18)

Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivis 92/65/EMÜ (milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse) (7) on muu hulgas sätestatud loomatervishoiueeskirjad kolmandatest riikidest pärit koertega kauplemiseks ja nende impordiks. Nimetatud direktiivi artiklites 10 ja 16 sätestatud tervishoiunõuded viitavad määrusele (EÜ) nr 998/2003. Ühenduse õigusaktide ühtsuse huvides oleks seepärast asjakohane, et koostatakse programm Echinococcus multilocularise nakkuse tõrjeks metsloomadest lõpp-peremeeste hulgas ja esitatakse see komisjonile, visandades eelkõige direktiivi 92/65/EMÜ artikli 14 lõike 1 elemendid.

| (19) | Kuna koerte liikumine piirkondadest, kus ei esine Echinococcus multilocularise parasiiti, ei ole haiguse leviku seisukohast ohtlik, siis ei tuleks nõuda tervishoiualaste ennetusmeetmete kohaldamist koerte suhtes, kes tulevad sellistest liikmesriikidest või nende liikmesriikide piirkondadest, mis on loetletud käesoleva määruse I lisa A osas. |
| --- | --- |

(19)

Kuna koerte liikumine piirkondadest, kus ei esine Echinococcus multilocularise parasiiti, ei ole haiguse leviku seisukohast ohtlik, siis ei tuleks nõuda tervishoiualaste ennetusmeetmete kohaldamist koerte suhtes, kes tulevad sellistest liikmesriikidest või nende liikmesriikide piirkondadest, mis on loetletud käesoleva määruse I lisa A osas.

| (20) | Rootsi on alates 2011. aasta jaanuarist teatanud Echinococcus multilocularise nakkuse juhtudest metsloomade hulgas, samas kui Iirimaa, Soome ja Ühendkuningriik on esitanud komisjonile seire tulemused Echinococcus multilocularise parasiidi esinemise kohta metsloomadest lõpp-peremeeste hulgas ja need toetavad väidet, et nende asjaomastes ökosüsteemides parasiiti ei esine. |
| --- | --- |

(20)

Rootsi on alates 2011. aasta jaanuarist teatanud Echinococcus multilocularise nakkuse juhtudest metsloomade hulgas, samas kui Iirimaa, Soome ja Ühendkuningriik on esitanud komisjonile seire tulemused Echinococcus multilocularise parasiidi esinemise kohta metsloomadest lõpp-peremeeste hulgas ja need toetavad väidet, et nende asjaomastes ökosüsteemides parasiiti ei esine.

| (21) | Malta on esitanud tõendid, et saarel ei ole lõpp-peremeheks sobivaid metsloomi ning et Echinococcus multilocularise parasiiti ei ole kunagi registreeritud pärismaistest koduloomadest lõpp-peremeeste hulgas ning et keskkond ei toeta potentsiaalsete vaheperemeestest loomade olulist populatsiooni. |
| --- | --- |

(21)

Malta on esitanud tõendid, et saarel ei ole lõpp-peremeheks sobivaid metsloomi ning et Echinococcus multilocularise parasiiti ei ole kunagi registreeritud pärismaistest koduloomadest lõpp-peremeeste hulgas ning et keskkond ei toeta potentsiaalsete vaheperemeestest loomade olulist populatsiooni.

| (22) | Iirimaa, Malta, Soome ja Ühendkuningriigi esitatud teabe põhjal on selge, et need liikmesriigid täidavad kogu oma territooriumi ulatuses ühte tingimustest, et olla loetletud käesoleva määruse I lisa A osas. Sellele vastavalt tuleks nendel liikmesriikidel lubada kohaldada käesolevas määruses sätestatud tervishoiualaseid ennetusmeetmeid alates 1. jaanuarist 2012, kui määruse (EÜ) nr 998/2003 artiklis 16 sätestatud üleminekumeede aegub. |
| --- | --- |

(22)

Iirimaa, Malta, Soome ja Ühendkuningriigi esitatud teabe põhjal on selge, et need liikmesriigid täidavad kogu oma territooriumi ulatuses ühte tingimustest, et olla loetletud käesoleva määruse I lisa A osas. Sellele vastavalt tuleks nendel liikmesriikidel lubada kohaldada käesolevas määruses sätestatud tervishoiualaseid ennetusmeetmeid alates 1. jaanuarist 2012, kui määruse (EÜ) nr 998/2003 artiklis 16 sätestatud üleminekumeede aegub.

| (23) | Kooskõlas Euroopa Toiduohutusameti 2006. aasta arvamusega algab Echinococcus multilocularise parasiidi nakkusohtlike munade levitamine alles 28 päeva pärast nakatunud vaheperemehe allaneelamist. Seetõttu tuleks käesoleva määrusega kehtestada tingimused erandite tegemiseks juhul, kui koerad elavad käesoleva määruse I lisas loetletud liikmesriigi territooriumil või selle liikmesriigi osas pärast tervishoiualaste ennetusmeetmete kohaldamist vähem kui 28 päeva, kuna need koerad ei kujuta endast ohtu parasiidi sissetoomiseks, |
| --- | --- |

(23)

Kooskõlas Euroopa Toiduohutusameti 2006. aasta arvamusega algab Echinococcus multilocularise parasiidi nakkusohtlike munade levitamine alles 28 päeva pärast nakatunud vaheperemehe allaneelamist. Seetõttu tuleks käesoleva määrusega kehtestada tingimused erandite tegemiseks juhul, kui koerad elavad käesoleva määruse I lisas loetletud liikmesriigi territooriumil või selle liikmesriigi osas pärast tervishoiualaste ennetusmeetmete kohaldamist vähem kui 28 päeva, kuna need koerad ei kujuta endast ohtu parasiidi sissetoomiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

Käesoleva määrusega kehtestatakse tervishoiualased ennetusmeetmed Echinococcus multilocularise nakkuse tõrjeks koertel, keda on plaanis viia mittekaubanduslikul eesmärgil liikmesriikide territooriumidele või liikmesriikide piirkondadesse, ning need meetmed määratakse kindlaks järgneva põhjal:

| a) | Echinococcus multilocularise parasiidi puudumine lõpp-peremeestest loomadel, või |
| --- | --- |

a)

Echinococcus multilocularise parasiidi puudumine lõpp-peremeestest loomadel, või

| b) | Echinococcus multilocularise parasiidi tõrjeprogrammi rakendamine metsloomadest lõpp-peremeeste hulgas kindla ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

b)

Echinococcus multilocularise parasiidi tõrjeprogrammi rakendamine metsloomadest lõpp-peremeeste hulgas kindla ajavahemiku jooksul.

Artikkel 2

Tervishoiualaste ennetusmeetmete geograafiline kohaldamine

1.   I lisas loetletud liikmesriigid kohaldavad artiklis 7 sätestatud tervishoiualaseid ennetusmeetmeid koerte suhtes, keda on kavas mittekaubanduslikul eesmärgil viia nimetatud lisas loetletud liikmesriikide territooriumile või nende liikmesriikide piirkondadesse.

2.   I lisa A osas loetletud liikmesriigid ei kohalda tervishoiualaseid ennetusmeetmeid koerte suhtes, keda on kavas mittekaubanduslikel eesmärkidel tuua riiki otse nimetatud osas loetletud liikmesriigist või selle osadest.

3.   I lisa B osas loetletud liikmesriigid ei kohalda tervishoiualaseid ennetusmeetmeid koerte suhtes, keda on kavas mittekaubanduslikel eesmärkidel tuua riiki otse A osas loetletud liikmesriigist või selle osadest.

Artikkel 3

Tingimused liikmesriikide või nende piirkondade loetlemiseks I lisa A osas

I lisa A osas loetletakse liikmesriikide territooriumid või territooriumi osad, kui liikmesriigid on esitanud komisjonile taotluse, milles tõendatakse vähemalt ühe järgneva tingimuse täitmist:

| a) | nad on teatanud kooskõlas Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervishoiu eeskirjade 2010. aasta väljaande 1. köite peatüki 1.4 artikli 1.4.6 lõikes 3 soovitatud korra kohaselt, et liikmesriigi kogu territooriumil või selle osal ei esine lõpp-peremeestest loomadel Echinococcus multilocularise nakkust, ning on kehtestanud eeskirjad, mille kohaselt on peremeesloomadel Echinococcus multilocularise nakkuse avastamisest teatamine siseriiklike õigusaktide alusel kohustuslik; |
| --- | --- |

a)

nad on teatanud kooskõlas Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervishoiu eeskirjade 2010. aasta väljaande 1. köite peatüki 1.4 artikli 1.4.6 lõikes 3 soovitatud korra kohaselt, et liikmesriigi kogu territooriumil või selle osal ei esine lõpp-peremeestest loomadel Echinococcus multilocularise nakkust, ning on kehtestanud eeskirjad, mille kohaselt on peremeesloomadel Echinococcus multilocularise nakkuse avastamisest teatamine siseriiklike õigusaktide alusel kohustuslik;

| b) | 15 aasta jooksul enne patogeenspetsiifilise seireprogrammi kohaldamise kuupäeva ja ilma selle programmi kohaldamiseta ei ole nad registreerinud peremeesloomadel ühtegi Echinococcus multilocularise nakkusjuhtu, tingimusel et kümne aasta jooksul enne nimetatud kohaldamise kuupäeva on täidetud järgmised tingimused:






  i) | on kehtestatud eeskirjad, mille kohaselt on peremeesloomadel Echinococcus multilocularise nakkuse avastamisest teatamine siseriiklike õigusaktide alusel kohustuslik; |
| --- | --- | --- |

b)

15 aasta jooksul enne patogeenspetsiifilise seireprogrammi kohaldamise kuupäeva ja ilma selle programmi kohaldamiseta ei ole nad registreerinud peremeesloomadel ühtegi Echinococcus multilocularise nakkusjuhtu, tingimusel et kümne aasta jooksul enne nimetatud kohaldamise kuupäeva on täidetud järgmised tingimused:

i)

on kehtestatud eeskirjad, mille kohaselt on peremeesloomadel Echinococcus multilocularise nakkuse avastamisest teatamine siseriiklike õigusaktide alusel kohustuslik;

| ii) | on kohaldatud varajase avastamise süsteemi Echinococcus multilocularise nakkuse avastamiseks peremeesloomadel; |
| --- | --- |

ii)

on kohaldatud varajase avastamise süsteemi Echinococcus multilocularise nakkuse avastamiseks peremeesloomadel;

| iii) | on kehtestatud asjakohased meetmed, et tõkestada Echinococcus multilocularise parasiidi sissetoomist koduloomadest lõpp-peremeeste kaudu; |
| --- | --- |

iii)

on kehtestatud asjakohased meetmed, et tõkestada Echinococcus multilocularise parasiidi sissetoomist koduloomadest lõpp-peremeeste kaudu;

| iv) | teadaolevalt ei esine nende territooriumil metsloomadest lõpp-peremeeste hulgas Echinococcus multilocularise parasiidi nakkust; |
| --- | --- |

iv)

teadaolevalt ei esine nende territooriumil metsloomadest lõpp-peremeeste hulgas Echinococcus multilocularise parasiidi nakkust;

| c) | nad on kohaldanud kolme 12-kuulise perioodi jooksul enne avalduse esitamist patogeenspetsiifilist seireprogrammi, mis vastab II lisa nõuetele ning mille käigus ei ole registreeritud ühtegi Echinococcus multilocularise nakkusjuhtu metsloomadest lõpp-peremeestel ning et siseriiklike õigusaktide alusel on sellistest juhtudest teavitamine kohustuslik. |
| --- | --- |

c)

nad on kohaldanud kolme 12-kuulise perioodi jooksul enne avalduse esitamist patogeenspetsiifilist seireprogrammi, mis vastab II lisa nõuetele ning mille käigus ei ole registreeritud ühtegi Echinococcus multilocularise nakkusjuhtu metsloomadest lõpp-peremeestel ning et siseriiklike õigusaktide alusel on sellistest juhtudest teavitamine kohustuslik.

Artikkel 4

Tingimused liikmesriikide või nende piirkondade loetlemiseks I lisa B osas

I lisa B osas loetletakse liikmesriigid kuni viie 12 kuu pikkuse seireperioodi ajaks, kui nad on komisjonile esitanud taotluse, milles tõendatakse, et:

| a) | nende kogu territooriumil või selle osal, mis tuleb loetleda kõnealuses osas, on rakendatud direktiivi 92/65/EMÜ artikli 14 lõike 1 taanetele vastavat kohustuslikku programmi Echinococcus multilocularise nakkuse tõrjeks metsloomadest lõpp-peremeestel; |
| --- | --- |

a)

nende kogu territooriumil või selle osal, mis tuleb loetleda kõnealuses osas, on rakendatud direktiivi 92/65/EMÜ artikli 14 lõike 1 taanetele vastavat kohustuslikku programmi Echinococcus multilocularise nakkuse tõrjeks metsloomadest lõpp-peremeestel;

| b) | kehtestatud on eeskirjad, mille kohaselt on peremeesloomadel esineva Echinococcus multilocularise nakkuse avastamisest teatamine siseriiklike õigusaktide alusel kohustuslik. |
| --- | --- |

b)

kehtestatud on eeskirjad, mille kohaselt on peremeesloomadel esineva Echinococcus multilocularise nakkuse avastamisest teatamine siseriiklike õigusaktide alusel kohustuslik.

Artikkel 5

I lisas loetletud liikmesriikide kohustused

1.   I lisas loetletud liikmesriigid on kehtestanud:

| a) | eeskirjad, mille kohaselt on peremeesloomadel esineva Echinococcus multilocularise nakkuse avastamisest teatamine siseriiklike õigusaktide alusel kohustuslik; |
| --- | --- |

a)

eeskirjad, mille kohaselt on peremeesloomadel esineva Echinococcus multilocularise nakkuse avastamisest teatamine siseriiklike õigusaktide alusel kohustuslik;

| b) | peremeesloomadel esineva Echinococcus multilocularise nakkuse varajase avastamise süsteemi. |
| --- | --- |

b)

peremeesloomadel esineva Echinococcus multilocularise nakkuse varajase avastamise süsteemi.

2.   I lisas loetletud liikmesriigid rakendavad patogeenspetsiifilist seireprogrammi, mis on koostatud ja mida rakendatakse kooskõlas II lisaga.

3.   I lisas loetletud liikmesriigid teavitavad viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike, kui nad avastavad Echinococcus multilocularise nakkuse proovidest, mis on võetud metsloomadest lõpp-peremeestelt:

| a) | eelnenud 12-kuulise seireperioodi jooksul, kui liikmesriigid või nende osad on loetletud I lisa A osas; |
| --- | --- |

a)

eelnenud 12-kuulise seireperioodi jooksul, kui liikmesriigid või nende osad on loetletud I lisa A osas;

| b) | pärast esimest 24-kuulist perioodi, mis järgneb artiklis 4 sätestatud sellise kohustusliku programmi kohaldamise algusele, mis on mõeldud Echinococcus multilocularise nakkuse tõrjeks metsloomadest lõpp-peremeeste hulgas I lisa B osas loetletud liikmesriikides või nende piirkondades. |
| --- | --- |

b)

pärast esimest 24-kuulist perioodi, mis järgneb artiklis 4 sätestatud sellise kohustusliku programmi kohaldamise algusele, mis on mõeldud Echinococcus multilocularise nakkuse tõrjeks metsloomadest lõpp-peremeeste hulgas I lisa B osas loetletud liikmesriikides või nende piirkondades.

4.   I lisas loetletud liikmesriigid edastavad komisjonile lõikes 2 viidatud patogeenspetsiifilise seireprogrammi tulemuste aruande 31. maiks pärast iga 12-kuulise seireperioodi lõppu.

Artikkel 6

Tingimused liikmesriikide või nende osade I lisast väljaarvamiseks

Komisjon arvab liikmesriigid või nende osad I lisa vastavast nimekirjast välja, kui:

| a) | artikli 5 lõikes 1 kehtestatud tingimused nende suhtes enam kehti, või |
| --- | --- |

a)

artikli 5 lõikes 1 kehtestatud tingimused nende suhtes enam kehti, või

| b) | Echinococcus multilocularise nakkuse esinemine lõpp-peremeesloomadel on avastatud artikli 5 lõikes 3 osutatud seireperioodide jooksul, või |
| --- | --- |

b)

Echinococcus multilocularise nakkuse esinemine lõpp-peremeesloomadel on avastatud artikli 5 lõikes 3 osutatud seireperioodide jooksul, või

| c) | artikli 5 lõikes 4 osutatud aruanne on komisjonile esitamata artikli 5 lõikes 4 sätestatud kindlaks tähtajaks, või |
| --- | --- |

c)

artikli 5 lõikes 4 osutatud aruanne on komisjonile esitamata artikli 5 lõikes 4 sätestatud kindlaks tähtajaks, või

| d) | artiklis 4 sätestatud tauditõrjeprogramm on lõpetatud. |
| --- | --- |

d)

artiklis 4 sätestatud tauditõrjeprogramm on lõpetatud.

Artikkel 7

Tervishoiualased ennetusmeetmed

1.   Koerte mittekaubanduslikul liikumisel I lisas loetletud liikmesriikidesse või nende piirkondadesse tuleb neid ravida Echinococcis multilocularise parasiidi küpsete ja ebaküpsete soolevormide vastu vähemalt 24 tundi, kuid mitte rohkem kui 120 tundi, enne kavandatavat sisenemist nimetatud liikmesriiki või selle piirkonda

2.   Lõikes 1 sätestatud ravitoimingu teeb veterinaararst ja see peab koosnema ravimist:

| a) | mis sisaldab piisavat annust:






  i) | prasikanteeli, või |
| --- | --- | --- |

a)

mis sisaldab piisavat annust:

i)

prasikanteeli, või

| ii) | farmakoloogilist toimeainet, mille puhul on tõestatud, et see aine vähendab iseseisvalt või kombineerituna Echinococcus mulilocularise parasiidi küpsete ja ebaküpsete soolevormide arvukust asjaomase peremeesliigi organismis; |
| --- | --- |

ii)

farmakoloogilist toimeainet, mille puhul on tõestatud, et see aine vähendab iseseisvalt või kombineerituna Echinococcus mulilocularise parasiidi küpsete ja ebaküpsete soolevormide arvukust asjaomase peremeesliigi organismis;

| b) | millele on antud:






  i) | müügiluba kooskõlas direktiivi 2001/82/EÜ artikliga 5 või määruse (EÜ) nr 726/2004 artikliga 3, või |
| --- | --- | --- |

b)

millele on antud:

i)

müügiluba kooskõlas direktiivi 2001/82/EÜ artikliga 5 või määruse (EÜ) nr 726/2004 artikliga 3, või

| ii) | mittekaubanduslikuks liikumiseks mõeldud koera kolmanda päritoluriigi pädeva asutuse heakskiit või litsents. |
| --- | --- |

ii)

mittekaubanduslikuks liikumiseks mõeldud koera kolmanda päritoluriigi pädeva asutuse heakskiit või litsents.

3.   Lõikes 1 sätestatud ravi peab tõendama:

| a) | ravi teostav veterinaararst otsusega 2003/803/EÜ kehtestatud näidispassi asjaomases osas koerte liidusisese mittekaubandusliku liikumise korral; |
| --- | --- |

a)

ravi teostav veterinaararst otsusega 2003/803/EÜ kehtestatud näidispassi asjaomases osas koerte liidusisese mittekaubandusliku liikumise korral;

| b) | ametlik veterinaararst otsusega 2004/824/EÜ kehtestatud veterinaarsertifikaadi näidise asjaomases osas kolmandatest riikidest pärit koerte mittekaubandusliku liikumise korral. |
| --- | --- |

b)

ametlik veterinaararst otsusega 2004/824/EÜ kehtestatud veterinaarsertifikaadi näidise asjaomases osas kolmandatest riikidest pärit koerte mittekaubandusliku liikumise korral.

Artikkel 8

Erandid tervishoiualaste ennetusmeetmete kohaldamisest

1.   Erandina artikli 7 lõikest 1 lubatakse mittekaubanduslikku liikumist I lisas loetletud liikmesriikidesse või nende osadesse koerte puhul, kelle suhtes on kohaldatud tervishoiualaseid ennetusmeetmeid:

| a) | vastavalt artikli 7 lõikes 2 ja artikli 7 lõike 3 punktis a sätestatule vähemalt kaks korda maksimaalselt 28-päevaste vaheaegadega ning kelle ravi korratakse seejärel korrapäraste vaheaegadega, mis ei ületa 28 päeva; |
| --- | --- |

a)

vastavalt artikli 7 lõikes 2 ja artikli 7 lõike 3 punktis a sätestatule vähemalt kaks korda maksimaalselt 28-päevaste vaheaegadega ning kelle ravi korratakse seejärel korrapäraste vaheaegadega, mis ei ületa 28 päeva;

| b) | vastavalt artikli 7 lõigetes 2 ja 3 sätestatule vähemalt 24 tundi enne sisenemist ja mitte rohkem kui 28 päeva enne läbisõidu lõpukuupäeva, ja mille puhul peavad koerad läbima reisijate sisenemiskoha, mille asjaomane liikmesriik on loetlenud kooskõlas määruse (EÜ) nr 998/2003 artikliga 13. |
| --- | --- |

b)

vastavalt artikli 7 lõigetes 2 ja 3 sätestatule vähemalt 24 tundi enne sisenemist ja mitte rohkem kui 28 päeva enne läbisõidu lõpukuupäeva, ja mille puhul peavad koerad läbima reisijate sisenemiskoha, mille asjaomane liikmesriik on loetlenud kooskõlas määruse (EÜ) nr 998/2003 artikliga 13.

2.   Lõikes 1 sätestatud erandit kohaldatakse üksnes koerte liikumise suhtes nendesse I lisas loetletud liikmesriikidesse või nende piirkondadesse, kes on:

| a) | teavitanud komisjoni selliste liikumiste kontrollimise tingimustest, ja |
| --- | --- |

a)

teavitanud komisjoni selliste liikumiste kontrollimise tingimustest, ja

| b) | need tingimused avalikustanud. |
| --- | --- |

b)

need tingimused avalikustanud.

Artikkel 9

Läbivaatamine

Komisjon:

| a) | vaatab käesoleva määruse läbi hiljemalt viie aasta pärast alates selle jõustumisest, pidades silmas teaduse arengut seoses Echinococcus multilocularise nakkusega loomadel; |
| --- | --- |

a)

vaatab käesoleva määruse läbi hiljemalt viie aasta pärast alates selle jõustumisest, pidades silmas teaduse arengut seoses Echinococcus multilocularise nakkusega loomadel;

| b) | esitab läbivaatamise tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

b)

esitab läbivaatamise tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Läbivaatamise käigus hinnatakse eelkõige tervishoiualaste ennetusmeetmete proportsionaalsust ja teaduslikku põhjendatust.

Artikkel 10

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. juuli 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 146, 13.6.2003, lk 1.

1

(2)  The EFSA Journal (2006) 441, 1–54 (http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/441.pdf).

2

The EFSA Journal

(3)  ELT L 311, 28.11.2001, lk 1.

3

(4)  ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.

4

(5)  ELT L 312, 27.11.2003, lk 1.

5

(6)  ELT L 358, 3.12.2004, lk 12.

6

(7)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54.

7

---

I LISA

A   OSA

Nimekiri liikmesriikidest ja nende piirkondadest, mis vastavad artiklis 3 sätestatud tingimustele

| ISO-kood | Liikmesriik | Piirkond |
| --- | --- | --- |
| FI | SOOME | Kogu territoorium |
| GB | ÜHENDKUNINGRIIK | Kogu territoorium |
| IE | IIRIMAA | Kogu territoorium |
| MT | MALTA | Kogu territoorium |

ISO-kood

Liikmesriik

Piirkond

FI

SOOME

Kogu territoorium

GB

ÜHENDKUNINGRIIK

Kogu territoorium

IE

IIRIMAA

Kogu territoorium

MT

MALTA

Kogu territoorium

B   OSA

Nimekiri liikmesriikidest ja nende piirkondadest, mis vastavad artiklis 4 sätestatud tingimustele

| ISO-kood | Liikmesriik | Piirkond |
| --- | --- | --- |
| | | |

ISO-kood

Liikmesriik

Piirkond

---

II LISA

Artikli 3 punktis c sätestatud patogeenspetsiifilise seireprogrammi nõuded

| 1. | Patogeenspetsiifiline seireprogramm kavandatakse epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna kindlaksmääramiseks liikmesriigis või selle osas vähemalt 95 % täpsusega kuni 1 % kontroll-levimuse puhul. |
| --- | --- |

1.

Patogeenspetsiifiline seireprogramm kavandatakse epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna kindlaksmääramiseks liikmesriigis või selle osas vähemalt 95 % täpsusega kuni 1 % kontroll-levimuse puhul.

| 2. | Patogeenspetsiifilises seireprogrammis kasutatakse asjakohast proovivõtmist, mis on kas riskipõhine või representatiivne ja millega tagatakse Echinococcus multilocularise parasiidi avastamine selle esinemisel liikmesriigi ükskõik millises piirkonnas vastavalt punktis 1 kindlaks määratud kontroll-levimusele. |
| --- | --- |

2.

Patogeenspetsiifilises seireprogrammis kasutatakse asjakohast proovivõtmist, mis on kas riskipõhine või representatiivne ja millega tagatakse Echinococcus multilocularise parasiidi avastamine selle esinemisel liikmesriigi ükskõik millises piirkonnas vastavalt punktis 1 kindlaks määratud kontroll-levimusele.

| 3. | Patogeenspetsiifiline seireprogramm koosneb pidevast proovide võtmisest 12-kuulise seireperioodi jooksul metsloomadest lõpp-peremeestelt või, kui on tõendid selle kohta, et liikmesriigis või selle osas ei ole metsloomadest lõpp-peremehi, koduloomadest lõpp-peremeestelt, et teha analüüsid, mille käigus uuritakse:






  a) | seedetrakti sisu Echinococcus multilocularise parasiidi avastamiseks loputusmeetodi (sedimentation and counting technique – SCT) või samaväärselt tundliku ja spetsiifilise meetodi abil; või |
| --- | --- | --- |

3.

Patogeenspetsiifiline seireprogramm koosneb pidevast proovide võtmisest 12-kuulise seireperioodi jooksul metsloomadest lõpp-peremeestelt või, kui on tõendid selle kohta, et liikmesriigis või selle osas ei ole metsloomadest lõpp-peremehi, koduloomadest lõpp-peremeestelt, et teha analüüsid, mille käigus uuritakse:

a)

seedetrakti sisu Echinococcus multilocularise parasiidi avastamiseks loputusmeetodi (sedimentation and counting technique – SCT) või samaväärselt tundliku ja spetsiifilise meetodi abil; või

| b) | väljaheidet, et avastada Echinococcus multilocularise parasiidi kudedest või munadest liigispetsiifilist desoksüribonukleiinhapet (DNA) polümeraasi ahelreaktsiooni (polymerase chain reaction – PCR) või samaväärselt tundliku ja spetsiifilise meetodi abil. |
| --- | --- |

b)

väljaheidet, et avastada Echinococcus multilocularise parasiidi kudedest või munadest liigispetsiifilist desoksüribonukleiinhapet (DNA) polümeraasi ahelreaktsiooni (polymerase chain reaction – PCR) või samaväärselt tundliku ja spetsiifilise meetodi abil.

---

| 15.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/13

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1153/2011,

30. august 2011,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 998/2003 Ib lisa seoses marutaudivastase vaktsineerimise tehniliste nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrust (EÜ) nr 998/2003 (mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ) (1), eriti selle artikli 19a lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 998/2003 on sätestatud nõuded loomade tervisele, mida kohaldatakse kõnealuse määruse I lisa A ja B osades loetletud koerte, kasside ja valgetuhkrute mittekaubandusliku liikumise suhtes liikmesriikide vahel. Määruses on sätestatud, et kõnealuste loomadega peab kaasas olema pass, mis tõendab, et vastavale loomale on tehtud kehtiv marutaudivastane vaktsineerimine Ib lisa kohaselt. Määruses (EÜ) nr 998/2003 on lisaks sätestatud, et marutaudivastase vaktsineerimise tehnilisi nõudeid, mis on esitatud Ib lisas, võib muuta delegeeritud õigusaktidega. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 998/2003 on sätestatud nõuded loomade tervisele, mida kohaldatakse kõnealuse määruse I lisa A ja B osades loetletud koerte, kasside ja valgetuhkrute mittekaubandusliku liikumise suhtes liikmesriikide vahel. Määruses on sätestatud, et kõnealuste loomadega peab kaasas olema pass, mis tõendab, et vastavale loomale on tehtud kehtiv marutaudivastane vaktsineerimine Ib lisa kohaselt. Määruses (EÜ) nr 998/2003 on lisaks sätestatud, et marutaudivastase vaktsineerimise tehnilisi nõudeid, mis on esitatud Ib lisas, võib muuta delegeeritud õigusaktidega.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 998/2003 Ib lisas on sätestatud, et marutaudivastast vaktsineerimist võib käsitada kehtivana, kui vaktsineerimise kuupäev ei eelne kiibi paigaldamise kuupäevale, mis on märgitud passi või kaasasolevale veterinaartõendile. Kui loomal on selgelt loetav tätoveering, mis on tehtud enne 3. juulit 2011, siis loetakse see loom vastavalt kõnealusele määrusele identifitseerituks. Liidu õigusaktide selguse huvides on seetõttu vajalik muuta määruse (EÜ) nr 998/2003 Ib lisa sätestamaks, et marutaudivastast vaktsineerimist võib käsitada kehtivana, kui vaktsineerimise kuupäev muu hulgas ei eelne kiibi paigaldamise või tätoveerimise kuupäevale. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 998/2003 Ib lisas on sätestatud, et marutaudivastast vaktsineerimist võib käsitada kehtivana, kui vaktsineerimise kuupäev ei eelne kiibi paigaldamise kuupäevale, mis on märgitud passi või kaasasolevale veterinaartõendile. Kui loomal on selgelt loetav tätoveering, mis on tehtud enne 3. juulit 2011, siis loetakse see loom vastavalt kõnealusele määrusele identifitseerituks. Liidu õigusaktide selguse huvides on seetõttu vajalik muuta määruse (EÜ) nr 998/2003 Ib lisa sätestamaks, et marutaudivastast vaktsineerimist võib käsitada kehtivana, kui vaktsineerimise kuupäev muu hulgas ei eelne kiibi paigaldamise või tätoveerimise kuupäevale.

| (3) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 998/2003 Ib lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 998/2003 Ib lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 998/2003 Ib lisa lõike 2 alapunkt b asendatakse järgmisega:

| „b) | punktis a osutatud kuupäev ei tohi eelneda kiibi paigaldamise või tätoveerimise kuupäevale, mis on märgitud






  i) | passi III jao punktis 2 või 5 või |
| --- | --- | --- |

„b)

punktis a osutatud kuupäev ei tohi eelneda kiibi paigaldamise või tätoveerimise kuupäevale, mis on märgitud

i)

passi III jao punktis 2 või 5 või

| ii) | kaasasoleva veterinaartõendi asjakohases jaos;”. |
| --- | --- |

ii)

kaasasoleva veterinaartõendi asjakohases jaos;”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. august 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 146, 13.6.2003, lk 1.

1

---

| 15.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1154/2011,

10. november 2011,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Zgornjesavinjski želodec” (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Sloveenia taotlus registreerida nimetus „Zgornjesavinjski želodec” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Sloveenia taotlus registreerida nimetus „Zgornjesavinjski želodec” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. november 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 45, 12.2.2011, lk 28.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.2.   Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

SLOVEENIA

Zgornjesavinjski želodec (KGT)

---

| 15.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/16

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1155/2011,

10. november 2011,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Šebreljski želodec” (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Sloveenia taotlus registreerida nimetus „Šebreljski želodec” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Sloveenia taotlus registreerida nimetus „Šebreljski želodec” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. november 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 45, 12.2.2011, lk 25.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.2.   Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

SLOVEENIA

Šebreljski želodec (KGT)

---

| 15.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/18

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1156/2011,

10. november 2011,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Kočevski gozdni med” (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Sloveenia taotlus registreerida nimetus „Kočevski gozdni med” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Sloveenia taotlus registreerida nimetus „Kočevski gozdni med” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. november 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 70, 4.3.2011, lk 11.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.4.   Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

SLOVEENIA

Kočevski gozdni med (KPN)

---

| 15.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1157/2011,

10. november 2011,

millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel heeringapüük Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2011. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. november 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 24, 27.1.2011, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 66/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | HER/5B6ANB |
| Liik | Heeringas (Clupea harengus) |
| Piirkond | Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 12.10.2011 |

Nr

66/T&Q

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

HER/5B6ANB

Liik

Heeringas (Clupea harengus)

Piirkond

Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

12.10.2011

---

| 15.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1158/2011,

11. november 2011,

millega keelatakse Rootsi lipu all sõitvatel laevadel kilttursa püük IIIa püügipiirkonnas ja alarajoonide 22–32 ELi vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2011. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. november 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 24, 27.1.2011, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 69/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Rootsi |
| Kalavaru | HAD/3 A/BCD |
| Liik | Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) |
| Piirkond | IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed |
| Kuupäev | 24.10.2011 |

Nr

69/T&Q

Liikmesriik

Rootsi

Kalavaru

HAD/3 A/BCD

Liik

Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus)

Piirkond

IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed

Kuupäev

24.10.2011

---

| 15.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1159/2011,

11. november 2011,

millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel tursapüük I ja II püügipiirkonna Norra vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2011. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. november 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 24, 27.1.2011, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 67/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | COD/1N2AB. |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Piirkond | I ja II püügipiirkonna Norra veed |
| Kuupäev | 6.7.2011 |

Nr

67/T&Q

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

COD/1N2AB.

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Piirkond

I ja II püügipiirkonna Norra veed

Kuupäev

6.7.2011

---

| 15.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1160/2011,

14. november 2011,

milles käsitletakse teatavate haigestumise riski vähendamisele viitavate, toidu kohta esitatavate tervisealaste väidete lubamist ja nende lubamisest keeldumist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta, (1) eelkõige selle artikli 17 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1924/2006 kohaselt on keelatud esitada toidu kohta tervisealaseid väiteid, kui komisjon ei ole kõnealuse määruse kohaselt neile luba andnud ja kui need väited ei ole esitatud lubatud väidete nimekirjas. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1924/2006 kohaselt on keelatud esitada toidu kohta tervisealaseid väiteid, kui komisjon ei ole kõnealuse määruse kohaselt neile luba andnud ja kui need väited ei ole esitatud lubatud väidete nimekirjas.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1924/2006 on ka sätestatud, et toidukäitlejad võivad esitada tervisealaste väidete loataotlusi liikmesriigi pädevale asutusele. Liikmesriigi pädev asutus edastab nõuetekohased taotlused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) (edaspidi „toiduohutusamet”). |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1924/2006 on ka sätestatud, et toidukäitlejad võivad esitada tervisealaste väidete loataotlusi liikmesriigi pädevale asutusele. Liikmesriigi pädev asutus edastab nõuetekohased taotlused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) (edaspidi „toiduohutusamet”).

| (3) | Pärast taotluse kättesaamist peab toiduohutusamet viivitamata teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni ning esitama asjaomase tervisealase väite kohta arvamuse. |
| --- | --- |

(3)

Pärast taotluse kättesaamist peab toiduohutusamet viivitamata teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni ning esitama asjaomase tervisealase väite kohta arvamuse.

| (4) | Komisjon peab tervisealaste väidete lubamise kohta otsuse tegemisel võtma arvesse toiduohutusameti arvamust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon peab tervisealaste väidete lubamise kohta otsuse tegemisel võtma arvesse toiduohutusameti arvamust.

| (5) | Pärast seda, kui CreaNutrition AG oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 14 lõike 1 punkti a kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta, milles käsitletakse kaera beeta-glükaani vere kolesteroolitaset alandavat toimet (küsimus nr EFSA-Q-2008-681) (2). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Kaera beeta-glükaani lisamine tasakaalustatud toitumise menüüsse võib alandada/vähendada märgatavalt madala tihedusega lipoproteiini (LDL) taset veres ja vere üldist kolesteroolitaset.” |
| --- | --- |

(5)

Pärast seda, kui CreaNutrition AG oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 14 lõike 1 punkti a kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta, milles käsitletakse kaera beeta-glükaani vere kolesteroolitaset alandavat toimet (küsimus nr EFSA-Q-2008-681) (2). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Kaera beeta-glükaani lisamine tasakaalustatud toitumise menüüsse võib alandada/vähendada märgatavalt madala tihedusega lipoproteiini (LDL) taset veres ja vere üldist kolesteroolitaset.”

| (6) | Esitatud andmete põhjal esitas toiduohutusamet komisjonile ja liikmesriikidele 8. detsembril 2010 arvamuse, milles järeldas, et kaeras sisalduva beeta-glükaani tarbimise ja vere LDL-kolesteroolitaseme alanemise vahel on tuvastatud põhjuslik seos. Seega tuleks seda järeldust kajastavat tervisealast väidet pidada vastavaks määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele ning see tuleks lisada liidu lubatud väidete nimekirja. |
| --- | --- |

(6)

Esitatud andmete põhjal esitas toiduohutusamet komisjonile ja liikmesriikidele 8. detsembril 2010 arvamuse, milles järeldas, et kaeras sisalduva beeta-glükaani tarbimise ja vere LDL-kolesteroolitaseme alanemise vahel on tuvastatud põhjuslik seos. Seega tuleks seda järeldust kajastavat tervisealast väidet pidada vastavaks määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele ning see tuleks lisada liidu lubatud väidete nimekirja.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõikes 4 on sätestatud, et kui arvamuses toetatakse tervisealase väite lubamist, peaks see sisaldama teatavaid andmeid. Need lubatud väitega seotud andmed tuleks esitada käesoleva määruse I lisas ja sõltuvalt olukorrast tuleks esitada väite muudetud sõnastus, väite kasutamise eritingimused ning vajaduse korral toidu kasutamise tingimused või piirangud ja/või lisaselgitus või hoiatus kooskõlas määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud eeskirjade ning toiduohutusameti arvamustega. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõikes 4 on sätestatud, et kui arvamuses toetatakse tervisealase väite lubamist, peaks see sisaldama teatavaid andmeid. Need lubatud väitega seotud andmed tuleks esitada käesoleva määruse I lisas ja sõltuvalt olukorrast tuleks esitada väite muudetud sõnastus, väite kasutamise eritingimused ning vajaduse korral toidu kasutamise tingimused või piirangud ja/või lisaselgitus või hoiatus kooskõlas määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud eeskirjade ning toiduohutusameti arvamustega.

| (8) | Määruses (EÜ) nr 1924/2006 üks eesmärkidest on tagada, et tervisealased väited oleksid tõesed, selged, usaldusväärsed ja tarbijale kasulikud ning et sellega oleks sõnastuse ja esitluse puhul arvestatud. Seepärast peaks juhtudel, kui väidete sõnastusel on tarbija jaoks sama tähendus kui heakskiidetud tervisealasel väitel (sest need näitavad, et toidugrupi, toidu või ühe selle koostisosa ja tervise vahel on sama seos), kehtima nende suhtes samad kasutustingimused, mis on sätestatud selle määruse lisas. |
| --- | --- |

(8)

Määruses (EÜ) nr 1924/2006 üks eesmärkidest on tagada, et tervisealased väited oleksid tõesed, selged, usaldusväärsed ja tarbijale kasulikud ning et sellega oleks sõnastuse ja esitluse puhul arvestatud. Seepärast peaks juhtudel, kui väidete sõnastusel on tarbija jaoks sama tähendus kui heakskiidetud tervisealasel väitel (sest need näitavad, et toidugrupi, toidu või ühe selle koostisosa ja tervise vahel on sama seos), kehtima nende suhtes samad kasutustingimused, mis on sätestatud selle määruse lisas.

| (9) | Pärast seda, kui HarlandHall L.t.d. oli (järgmiste erialaliitude nimel: Soya Protein Association, European Vegetable Protein Federation ja European Natural Soyfood Manufacturers Association) esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 14 lõike 1 punkti a kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta, milles käsitleti sojavalgu mõju vere kolesteroolitaseme alanemisele (küsimus nr EFSA-Q-2009-00672) (3). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Sojavalgu puhul on tõestatud vere kolesteroolitaset alandav/vähendav toime; kolesteroolitaseme alandamine võib vähendada südamehaiguse (südame isheemiatõve) riski.” |
| --- | --- |

(9)

Pärast seda, kui HarlandHall L.t.d. oli (järgmiste erialaliitude nimel: Soya Protein Association, European Vegetable Protein Federation ja European Natural Soyfood Manufacturers Association) esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 14 lõike 1 punkti a kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta, milles käsitleti sojavalgu mõju vere kolesteroolitaseme alanemisele (küsimus nr EFSA-Q-2009-00672) (3). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Sojavalgu puhul on tõestatud vere kolesteroolitaset alandav/vähendav toime; kolesteroolitaseme alandamine võib vähendada südamehaiguse (südame isheemiatõve) riski.”

| (10) | Esitatud andmete põhjal esitas toiduohutusamet komisjonile ja liikmesriikidele 30. juulil 2010 arvamuse, milles järeldati, et sojavalgu tarbimise ja väidetava mõju vahel ei ole põhjuslikku seost tuvastatud. Kuna kõnealune väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada. |
| --- | --- |

(10)

Esitatud andmete põhjal esitas toiduohutusamet komisjonile ja liikmesriikidele 30. juulil 2010 arvamuse, milles järeldati, et sojavalgu tarbimise ja väidetava mõju vahel ei ole põhjuslikku seost tuvastatud. Kuna kõnealune väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada.

| (11) | Pärast seda, kui Danone France oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 14 lõike 1 punkti a kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta, milles käsitletakse Actimel®'i mõju. Kõnealune toode on Lactobacillus casei DN-114 001 sisaldava fermenteeritud piimatoote ja jogurti segu, mis väidetavalt vähendab Clostridium difficile'i toksiinide sisaldust soolestikus (küsimus nr EFSA-Q-2009-00776) (4). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Probiootikumi Lactobacillus casei DN-114 001 sisaldav fermenteeritud piima ja jogurti segu vähendab Clostridium difficile'i toksiinide olemasolu (vastuvõtlike eakate inimeste) soolestikus. Clostridium difficile'i toksiine seostatakse ägeda kõhulahtisuse juhtudega.” |
| --- | --- |

(11)

Pärast seda, kui Danone France oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 14 lõike 1 punkti a kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta, milles käsitletakse Actimel®'i mõju. Kõnealune toode on Lactobacillus casei DN-114 001 sisaldava fermenteeritud piimatoote ja jogurti segu, mis väidetavalt vähendab Clostridium difficile'i toksiinide sisaldust soolestikus (küsimus nr EFSA-Q-2009-00776) (4). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Probiootikumi Lactobacillus casei DN-114 001 sisaldav fermenteeritud piima ja jogurti segu vähendab Clostridium difficile'i toksiinide olemasolu (vastuvõtlike eakate inimeste) soolestikus. Clostridium difficile'i toksiine seostatakse ägeda kõhulahtisuse juhtudega.”

| (12) | Esitatud andmete põhjal esitas toiduohutusamet komisjonile ja liikmesriikidele 8. detsembril 2010 arvamuse, milles järeldati, et esitatud teave ei ole piisav, et teha kindlaks põhjuslik seos Actimel®'i tarbimise ja Clostridium difficile'i põhjustatud kõhulahtisuse riski vähenemise vahel (tulenevalt Clostridium difficile'i toksiinide vähenemisest soolestikus). Kuna kõnealune tervisealane väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada. |
| --- | --- |

(12)

Esitatud andmete põhjal esitas toiduohutusamet komisjonile ja liikmesriikidele 8. detsembril 2010 arvamuse, milles järeldati, et esitatud teave ei ole piisav, et teha kindlaks põhjuslik seos Actimel®'i tarbimise ja Clostridium difficile'i põhjustatud kõhulahtisuse riski vähenemise vahel (tulenevalt Clostridium difficile'i toksiinide vähenemisest soolestikus). Kuna kõnealune tervisealane väide ei vasta määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud nõuetele, ei tohiks lubada seda esitada.

| (13) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete kehtestamisel on arvesse võetud taotleja ja avalikkuse esindajate märkusi, mis on komisjonile edastatud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõike 6 kohaselt. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete kehtestamisel on arvesse võetud taotleja ja avalikkuse esindajate märkusi, mis on komisjonile edastatud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõike 6 kohaselt.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole vastuväiteid esitanud, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole vastuväiteid esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva määruse I lisas loetletud tervisealast väidet võib esitada Euroopa Liidu turul oleva toidu kohta kõnealuses lisas sätestatud tingimustel.

2.   Lõikes 1 osutatud tervisealane väide lisatakse määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 14 lõikes 1 sätestatud liidu lubatud väidete nimekirja.

Artikkel 2

Käesoleva määruse II lisas loetletud tervisealaseid väiteid ei lisata määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 14 lõikes 1 osutatud liidu lubatud väidete nimekirja.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. november 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

1

(2)  EFSA Journal (2010); 8(12):1885.

2

(3)  EFSA Journal (2010); 8(7):1688.

3

(4)  EFSA Journal 2010; 8(12):1903.

4

---

I LISA

LUBATUD TERVISEALANE VÄIDE

| Taotlus – määruse (EÜ) nr 1924/2006 asjakohased sätted | Taotleja – aadress | Toitaine, aine, toit või toidugrupp | Väide | Väite kasutamise tingimused | Toidu kasutamise tingimused ja/või piirangud ja/või lisaselgitus või hoiatus | EFSA arvamuse viide |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Artikli 14 lõike 1 punkt a: haigestumise riski vähendamisele viitav tervisealane väide | CreaNutrition AG, Business Park, 6301 Zug, Šveits | Kaera beeta-glükaan | Kaera beeta-glükaani puhul on tõestatud vere kolesteroolitaset alandav/vähendav toime. Kõrge kolesteroolitase on südame isheemiatõve tekkimise riskitegur. | Tarbijat tuleb teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui iga päev tarbitakse 3 grammi kaera beeta-glükaani.
  Väidet võib kasutada toitude puhul, mille määratletud portsjon sisaldab vähemalt 1 grammi kaera beeta-glükaani. | | Q-2008-681 |

Taotlus – määruse (EÜ) nr 1924/2006 asjakohased sätted

Taotleja – aadress

Toitaine, aine, toit või toidugrupp

Väide

Väite kasutamise tingimused

Toidu kasutamise tingimused ja/või piirangud ja/või lisaselgitus või hoiatus

EFSA arvamuse viide

Artikli 14 lõike 1 punkt a: haigestumise riski vähendamisele viitav tervisealane väide

CreaNutrition AG, Business Park, 6301 Zug, Šveits

Kaera beeta-glükaan

Kaera beeta-glükaani puhul on tõestatud vere kolesteroolitaset alandav/vähendav toime. Kõrge kolesteroolitase on südame isheemiatõve tekkimise riskitegur.

Tarbijat tuleb teavitada, et kasulik toime avaldub siis, kui iga päev tarbitakse 3 grammi kaera beeta-glükaani.

Väidet võib kasutada toitude puhul, mille määratletud portsjon sisaldab vähemalt 1 grammi kaera beeta-glükaani.

Q-2008-681

---

II LISA

TAGASILÜKATUD TERVISEALASED VÄITED

| Taotlus – määruse (EÜ) nr 1924/2006 asjakohased sätted | Toitaine, aine, toit või toidugrupp | Väide | EFSA arvamuse viide |
| --- | --- | --- | --- |
| Artikli 14 lõike 1 punkt a: haigestumise riski vähendamisele viitav tervisealane väide | Sojavalk | Sojavalgu puhul on tõestatud vere kolesteroolitaset alandav/vähendav toime; kolesteroolitaseme alandamine võib vähendada südamehaiguse (südame isheemiatõve) riski. | Q-2009-00672 |
| Artikli 14 lõike 1 punkt a: haigestumise riski vähendamisele viitav tervisealane väide | ACTIMEL® Lactobacillus casei DN-114 001 ja jogurti segu | Probiootikumi Lactobacillus casei DN-114 001 sisaldava fermenteeritud piima ja jogurti segu vähendab Clostridium difficile'i toksiinide olemasolu (vastuvõtlike eakate inimeste) soolestikus. Clostridium difficile'i toksiine seostatakse ägeda kõhulahtisuse juhtudega. | Q-2009-00776 |

Taotlus – määruse (EÜ) nr 1924/2006 asjakohased sätted

Toitaine, aine, toit või toidugrupp

Väide

EFSA arvamuse viide

Artikli 14 lõike 1 punkt a: haigestumise riski vähendamisele viitav tervisealane väide

Sojavalk

Sojavalgu puhul on tõestatud vere kolesteroolitaset alandav/vähendav toime; kolesteroolitaseme alandamine võib vähendada südamehaiguse (südame isheemiatõve) riski.

Q-2009-00672

Artikli 14 lõike 1 punkt a: haigestumise riski vähendamisele viitav tervisealane väide

ACTIMEL® Lactobacillus casei DN-114 001 ja jogurti segu

Probiootikumi Lactobacillus casei DN-114 001 sisaldava fermenteeritud piima ja jogurti segu vähendab Clostridium difficile'i toksiinide olemasolu (vastuvõtlike eakate inimeste) soolestikus. Clostridium difficile'i toksiine seostatakse ägeda kõhulahtisuse juhtudega.

Q-2009-00776

---

| 15.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1161/2011,

14. november 2011,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1925/2006 ning komisjoni määrust (EÜ) nr 953/2009 seoses loeteludega mineraaltoitainetest, mida võib lisada toidule

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 5,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1925/2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta, (2) eriti selle artikli 3 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/39/EÜ eritoiduks ettenähtud toiduainete kohta, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

olles konsulteerinud Euroopa Toiduohutusametiga (EFSA)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2002/46/EÜ II lisas on esitatud nende vitamiinide ja mineraalainete loetelu, mida võib kasutada toidulisandite valmistamisel. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1170/2009 (4) on asendatud direktiivi 2002/46/EÜ I ja II lisa. Muudatused selle määrusega muudetud direktiivi 2002/46/EÜ II lisas esitatud loetelus tuleb vastu võtta kooskõlas kõnealuse direktiivi artiklis 4 sätestatud nõuetega ja artikli 13 lõikes 3 nimetatud korras. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2002/46/EÜ II lisas on esitatud nende vitamiinide ja mineraalainete loetelu, mida võib kasutada toidulisandite valmistamisel. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1170/2009 (4) on asendatud direktiivi 2002/46/EÜ I ja II lisa. Muudatused selle määrusega muudetud direktiivi 2002/46/EÜ II lisas esitatud loetelus tuleb vastu võtta kooskõlas kõnealuse direktiivi artiklis 4 sätestatud nõuetega ja artikli 13 lõikes 3 nimetatud korras.

| (2) | Määruse (EÜ) 1925/2006 II lisas on esitatud nende vitamiinide ja mineraaltoitainete loetelu, mida võib toidule lisada. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) 1925/2006 II lisas on esitatud nende vitamiinide ja mineraaltoitainete loetelu, mida võib toidule lisada.

| (3) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 953/2009 (5) lisas on esitatud nende eriotstarbeliste toitainete loetelu, mida võib lisada eritoidule. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 953/2009 (5) lisas on esitatud nende eriotstarbeliste toitainete loetelu, mida võib lisada eritoidule.

| (4) | EFSA on andnud hinnangu uutele mineraaltoiteainetele, et lubada neid toidus kasutada. Ained, millele EFSA on andnud pooldava arvamuse, tuleks kanda nimetatud õigusaktides esitatud loeteludesse. |
| --- | --- |

(4)

EFSA on andnud hinnangu uutele mineraaltoiteainetele, et lubada neid toidus kasutada. Ained, millele EFSA on andnud pooldava arvamuse, tuleks kanda nimetatud õigusaktides esitatud loeteludesse.

| (5) | Huvitatud osapooltega konsulteeriti toiduahela ning looma- ja taimetervise nõuanderühma kaudu ning nende märkusi võeti arvesse. |
| --- | --- |

(5)

Huvitatud osapooltega konsulteeriti toiduahela ning looma- ja taimetervise nõuanderühma kaudu ning nende märkusi võeti arvesse.

| (6) | Direktiivi 2002/46/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1925/2006 ja (EÜ) nr 953/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2002/46/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1925/2006 ja (EÜ) nr 953/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2002/46/EÜ II lisa punkti B muudetakse järgmiselt:

| a) | kande „raud(II)fosfaat” järele lisatakse järgmised kanded:
  „raud(II)ammooniumfosfaat
  raud(III)naatrium-EDTA”; |
| --- | --- |

a)

kande „raud(II)fosfaat” järele lisatakse järgmised kanded:

„raud(II)ammooniumfosfaat

raud(III)naatrium-EDTA”;

| b) | kande „ortofosforhappe naatriumisoolad” järele lisatakse järgmised kanded:
  „naatriumsulfaat
  kaaliumsulfaat”. |
| --- | --- |

b)

kande „ortofosforhappe naatriumisoolad” järele lisatakse järgmised kanded:

„naatriumsulfaat

kaaliumsulfaat”.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1925/2006 II lisa punkti 2 muudetakse järgmiselt:

| a) | kande „raud(II)sulfaat” järele lisatakse järgmised kanded:
  „raud(II)ammooniumfosfaat
  raud(III)naatrium-EDTA”; |
| --- | --- |

a)

kande „raud(II)sulfaat” järele lisatakse järgmised kanded:

„raud(II)ammooniumfosfaat

raud(III)naatrium-EDTA”;

| b) | kande „kroom(III)sulfiid ja selle heksahüdraat” järele lisatakse järgmine kanne:
  „kroompikolinaat”. |
| --- | --- |

b)

kande „kroom(III)sulfiid ja selle heksahüdraat” järele lisatakse järgmine kanne:

„kroompikolinaat”.

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 953/2009 lisa 2. rühma (mineraalained) muudetakse järgmiselt:

| a) | kande „raud(II)sulfaat” järele lisatakse järgmised kanded:







  „raud(II)ammooniumfosfaat | x | |
| --- | --- | --- | --- |
| raud(III)naatrium-EDTA | x” | |

a)

kande „raud(II)sulfaat” järele lisatakse järgmised kanded:

„raud(II)ammooniumfosfaat

x

raud(III)naatrium-EDTA

x”

| b) | kande „kroom(III)sulfaat ja selle heksahüdraat” järele lisatakse järgmine kanne:







  „kroompikolinaat | x” | |
| --- | --- | --- | --- |

b)

kande „kroom(III)sulfaat ja selle heksahüdraat” järele lisatakse järgmine kanne:

„kroompikolinaat

x”

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. november 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51.

1

(2)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 26.

2

(3)  ELT L 124, 20.5.2009, lk 21.

3

(4)  ELT L 314, 1.12.2009, lk 36.

4

(5)  ELT L 269, 14.10.2009, lk 9.

5

---

| 15.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1162/2011,

14. november 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. novembril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. november 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| AR | 40,4 |
| MA | 67,1 |
| TR | 89,1 |
| ZZ | 65,2 |
| 0707 00 05 | AL | 64,0 |
| TR | 143,9 |
| ZZ | 104,0 |
| 0709 90 70 | AR | 61,1 |
| MA | 59,0 |
| TR | 129,4 |
| ZZ | 83,2 |
| 0805 20 10 | MA | 115,3 |
| ZA | 71,4 |
| ZZ | 93,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 29,1 |
| IL | 75,8 |
| MA | 79,7 |
| TR | 82,5 |
| UY | 54,6 |
| ZZ | 64,3 |
| 0805 50 10 | TR | 61,0 |
| ZA | 59,4 |
| ZZ | 60,2 |
| 0806 10 10 | BR | 235,4 |
| EC | 65,7 |
| LB | 271,1 |
| TR | 145,0 |
| US | 266,1 |
| ZA | 77,5 |
| ZZ | 176,8 |
| 0808 10 80 | CA | 86,1 |
| CL | 90,0 |
| CN | 67,2 |
| NZ | 182,1 |
| US | 142,4 |
| ZA | 142,9 |
| ZZ | 118,5 |
| 0808 20 50 | CL | 73,3 |
| CN | 46,3 |
| TR | 133,1 |
| ZA | 73,2 |
| ZZ | 81,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

64,0

AR

40,4

MA

67,1

TR

89,1

ZZ

65,2

0707 00 05

AL

64,0

TR

143,9

ZZ

104,0

0709 90 70

AR

61,1

MA

59,0

TR

129,4

ZZ

83,2

0805 20 10

MA

115,3

ZA

71,4

ZZ

93,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

29,1

IL

75,8

MA

79,7

TR

82,5

UY

54,6

ZZ

64,3

0805 50 10

TR

61,0

ZA

59,4

ZZ

60,2

0806 10 10

BR

235,4

EC

65,7

LB

271,1

TR

145,0

US

266,1

ZA

77,5

ZZ

176,8

0808 10 80

CA

86,1

CL

90,0

CN

67,2

NZ

182,1

US

142,4

ZA

142,9

ZZ

118,5

0808 20 50

CL

73,3

CN

46,3

TR

133,1

ZA

73,2

ZZ

81,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 15.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/33

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1163/2011,

14. november 2011,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2011/12. turustusaastaks rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2011/12. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1137/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2011/12. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1137/2011 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2011/12. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. novembril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. november 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 254, 30.9.2011, lk 12.

3

(4)  ELT L 292, 10.11.2011, lk 10.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 15. novembrist 2011

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 43,24 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 43,24 | 1,93 |
| 1701 12 10 (1) | 43,24 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 43,24 | 1,64 |
| 1701 91 00 (2) | 47,87 | 3,11 |
| 1701 99 10 (2) | 47,87 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 47,87 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

43,24

0,00

1701 11 90 (1)

43,24

1,93

1701 12 10 (1)

43,24

0,00

1701 12 90 (1)

43,24

1,64

1701 91 00 (2)

47,87

3,11

1701 99 10 (2)

47,87

0,00

1701 99 90 (2)

47,87

0,00

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % sahharoosisisalduse puhul.

---

DIREKTIIVID

| 15.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/35

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2011/90/EL,

14. november 2011,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/48/EÜ I lisa II osa, milles sätestatakse lisaeeldused krediidi kulukuse aastamäära arvutamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiivi 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ, (1) eriti selle artikli 19 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriikide kogemus seoses direktiivi 2008/48/EÜ rakendamisega on näidanud, et kõnealuse direktiivi I lisa II osas esitatud eeldustest ei piisa krediidi kulukuse aastamäära ühetaoliseks arvutamiseks ning need eeldused ei ole ka enam vastavuses turul valitseva olukorraga. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriikide kogemus seoses direktiivi 2008/48/EÜ rakendamisega on näidanud, et kõnealuse direktiivi I lisa II osas esitatud eeldustest ei piisa krediidi kulukuse aastamäära ühetaoliseks arvutamiseks ning need eeldused ei ole ka enam vastavuses turul valitseva olukorraga.

| (2) | Kõnealuseid eeldusi tuleks täiendada uute eeldustega krediidi kulukuse aastamäära arvutamise standardite kohta selliste krediitide puhul, millel ei ole kindlat tähtaega või mida tuleb korduvalt täies ulatuses tagasi maksta. Samuti tuleb esitada standardid esimese krediidisumma kättesaadavaks tegemise aja ja tarbija tehtavate maksete aegade kohta. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuseid eeldusi tuleks täiendada uute eeldustega krediidi kulukuse aastamäära arvutamise standardite kohta selliste krediitide puhul, millel ei ole kindlat tähtaega või mida tuleb korduvalt täies ulatuses tagasi maksta. Samuti tuleb esitada standardid esimese krediidisumma kättesaadavaks tegemise aja ja tarbija tehtavate maksete aegade kohta.

| (3) | Seepärast tuleks direktiivi 2008/48/EÜ I lisa II osa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks direktiivi 2008/48/EÜ I lisa II osa vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2008/48/EÜ artikli 25 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2008/48/EÜ artikli 25 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2008/48/EÜ I lisa II osa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2012. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid hakkavad neid norme kohaldama alates 1. jaanuarist 2013.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Taolise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 14. november 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 133, 22.5.2008, lk 66.

1

---

LISA

Direktiivi 2008/48/EÜ I lisa II osa asendatakse järgmisega.

| „II. | Krediidi kulukuse aastamäära arvutamise lisaeeldused on järgmised.






  a) | Kui krediidileping võimaldab tarbijal krediiti vabalt kasutusse võtta, käsitatakse krediidi kogusummat viivitamata ja täies mahus kasutusse võetuna. |
| --- | --- | --- |

„II.

Krediidi kulukuse aastamäära arvutamise lisaeeldused on järgmised.

a)

Kui krediidileping võimaldab tarbijal krediiti vabalt kasutusse võtta, käsitatakse krediidi kogusummat viivitamata ja täies mahus kasutusse võetuna.

| b) | Kui krediidileping võimaldab tarbijal ise vabalt otsustada, millal ta krediidi kasutusse võtab, kuid kehtestab seoses krediidi kasutusse võtmise erinevate viisidega summa või ajavahemiku piirangu, käsitatakse krediidi kogusummat kasutusse võetuna varaseimal lepinguga ettenähtud kuupäeval ning piirangutega, mis vastavad krediidi kasutusse võtmisele. |
| --- | --- |

b)

Kui krediidileping võimaldab tarbijal ise vabalt otsustada, millal ta krediidi kasutusse võtab, kuid kehtestab seoses krediidi kasutusse võtmise erinevate viisidega summa või ajavahemiku piirangu, käsitatakse krediidi kogusummat kasutusse võetuna varaseimal lepinguga ettenähtud kuupäeval ning piirangutega, mis vastavad krediidi kasutusse võtmisele.

| c) | Kui krediidileping võimaldab krediiti kasutada mitmel viisil ning seejuures on krediidiga seotud tasud ja intressimäär erinevad, käsitatakse krediidi kogusummat kasutusse võetuna kõige kõrgemate tasude ja intressimääraga, mida rakendatakse seda liiki krediidilepingu puhul kõige levinuma krediidi kasutamise viisi puhul. |
| --- | --- |

c)

Kui krediidileping võimaldab krediiti kasutada mitmel viisil ning seejuures on krediidiga seotud tasud ja intressimäär erinevad, käsitatakse krediidi kogusummat kasutusse võetuna kõige kõrgemate tasude ja intressimääraga, mida rakendatakse seda liiki krediidilepingu puhul kõige levinuma krediidi kasutamise viisi puhul.

| d) | Arvelduskrediidi korral käsitatakse krediidi kogusummat täies mahus ja kogu krediidilepingu kehtivusajaks kasutusse võetuna. Kui arvelduskrediidi kehtivusaeg ei ole teada, arvutatakse krediidi kulukuse aastamäär eeldades, et krediidi kestus on kolm kuud. |
| --- | --- |

d)

Arvelduskrediidi korral käsitatakse krediidi kogusummat täies mahus ja kogu krediidilepingu kehtivusajaks kasutusse võetuna. Kui arvelduskrediidi kehtivusaeg ei ole teada, arvutatakse krediidi kulukuse aastamäär eeldades, et krediidi kestus on kolm kuud.

| e) | Tähtajatu krediidilepingu korral, kui ei ole tegemist arvelduskrediidiga, eeldatakse et






  i) | krediit on antud üheks aastaks alates esimese krediidisumma kasutuselevõtu kuupäevast ning tarbija tehtava viimase maksega korvatakse maksmata jäänud laenusumma, intressitasud ja muud tasud, kui neid on; |
| --- | --- | --- |

e)

Tähtajatu krediidilepingu korral, kui ei ole tegemist arvelduskrediidiga, eeldatakse et

i)

krediit on antud üheks aastaks alates esimese krediidisumma kasutuselevõtu kuupäevast ning tarbija tehtava viimase maksega korvatakse maksmata jäänud laenusumma, intressitasud ja muud tasud, kui neid on;

| ii) | tarbija maksab laenusumma tagasi igakuiste ühesuuruste maksetena alates kuu aega pärast esimese krediidisumma kasutusele võtmist. Juhul kui laenusumma tuleb igal makseperioodil tagasi maksta täies ulatuses ühe maksena, eeldatakse, et tarbija võtab järgnevad krediidisummad kasutusele ja maksab kogu laenusumma tagasi ühe aasta jooksul. Intressitasusid ja muid tasusid kohaldatakse vastavalt kasutatud laenusummadele ja laenusumma tagasimaksetele ning kooskõlas krediidilepinguga. |
| --- | --- |

ii)

tarbija maksab laenusumma tagasi igakuiste ühesuuruste maksetena alates kuu aega pärast esimese krediidisumma kasutusele võtmist. Juhul kui laenusumma tuleb igal makseperioodil tagasi maksta täies ulatuses ühe maksena, eeldatakse, et tarbija võtab järgnevad krediidisummad kasutusele ja maksab kogu laenusumma tagasi ühe aasta jooksul. Intressitasusid ja muid tasusid kohaldatakse vastavalt kasutatud laenusummadele ja laenusumma tagasimaksetele ning kooskõlas krediidilepinguga.

Käesoleva punkti tähenduses on tähtajatu krediidileping selline ilma tähtajata krediidileping, mis sisaldab krediite, mis tuleb täies ulatuses tagasi maksta teataval ajavahemikul või pärast teatava aja möödumist ning mille järel võib laenusumma taas kasutusele võtta.

| f) | Selliste krediidilepingute puhul, mis ei ole punktides d ja e sätestatud eeldustele vastavad arvelduskrediidid või tähtajatud krediidid:






  i) | kui ei saa kindel olla, millal või kui suure osa laenusummast tarbija tagasi maksab, eeldatakse, et tarbija maksab krediidilepingus näidatud kõige varasemal kuupäeval ja krediidilepingus näidatud kõige väiksema summa; |
| --- | --- | --- |

f)

Selliste krediidilepingute puhul, mis ei ole punktides d ja e sätestatud eeldustele vastavad arvelduskrediidid või tähtajatud krediidid:

i)

kui ei saa kindel olla, millal või kui suure osa laenusummast tarbija tagasi maksab, eeldatakse, et tarbija maksab krediidilepingus näidatud kõige varasemal kuupäeval ja krediidilepingus näidatud kõige väiksema summa;

| ii) | kui krediidilepingu sõlmimise kuupäev ei ole teada, eeldatakse, et esimese laenusumma kasutusele võtmise kuupäev on see kuupäev, millele vastab lühim ajavahemik kõnealuse kuupäeva ja tarbija tehtud esimese tagasimakse kuupäeva vahel. |
| --- | --- |

ii)

kui krediidilepingu sõlmimise kuupäev ei ole teada, eeldatakse, et esimese laenusumma kasutusele võtmise kuupäev on see kuupäev, millele vastab lühim ajavahemik kõnealuse kuupäeva ja tarbija tehtud esimese tagasimakse kuupäeva vahel.

| g) | Kui tarbija makstavas summas ja maksekuupäevas ei saa krediidilepingu põhjal või punktides d, e ja f esitatud eelduste põhjal kindel olla, eeldatakse, et makse tehakse kooskõlas kreeditori esitatud tingimustega ja kuupäeval, kuid kui need ei ole teada, siis eeldatakse, et






  i) | intressitasud makstakse laenusummaga koos; |
| --- | --- | --- |

g)

Kui tarbija makstavas summas ja maksekuupäevas ei saa krediidilepingu põhjal või punktides d, e ja f esitatud eelduste põhjal kindel olla, eeldatakse, et makse tehakse kooskõlas kreeditori esitatud tingimustega ja kuupäeval, kuid kui need ei ole teada, siis eeldatakse, et

i)

intressitasud makstakse laenusummaga koos;

| ii) | ühekordne tasu, mis ei ole intressitasu, makstakse krediidilepingu sõlmimise päeval; |
| --- | --- |

ii)

ühekordne tasu, mis ei ole intressitasu, makstakse krediidilepingu sõlmimise päeval;

| iii) | mitmekordsed korrapäraste ajavahemike järel makstavad tasud, mis ei ole intressitasud, makstakse alates esimese laenusumma maksmise kuupäevast, ning kui nende suurus ei ole teada, eeldatakse, et need on ühesuurused summad; |
| --- | --- |

iii)

mitmekordsed korrapäraste ajavahemike järel makstavad tasud, mis ei ole intressitasud, makstakse alates esimese laenusumma maksmise kuupäevast, ning kui nende suurus ei ole teada, eeldatakse, et need on ühesuurused summad;

| iv) | viimase maksega korvatakse maksmata jäänud laenusumma, intressitasud ja muud tasud, kui neid on. |
| --- | --- |

iv)

viimase maksega korvatakse maksmata jäänud laenusumma, intressitasud ja muud tasud, kui neid on.

| h) | Kui krediidi ülemmäära suhtes ei ole veel kokku lepitud, eeldatakse, et ülemmäär on 1 500 eurot. |
| --- | --- |

h)

Kui krediidi ülemmäära suhtes ei ole veel kokku lepitud, eeldatakse, et ülemmäär on 1 500 eurot.

| i) | Kui piiratud ajavahemiku jooksul pakutakse erinevaid intressimäärasid ja tasusid, siis loetakse intressimääraks ja tasudeks kõrgeim määr krediidilepingu kogu kestuse vältel. |
| --- | --- |

i)

Kui piiratud ajavahemiku jooksul pakutakse erinevaid intressimäärasid ja tasusid, siis loetakse intressimääraks ja tasudeks kõrgeim määr krediidilepingu kogu kestuse vältel.

| j) | Tarbijakrediidilepingute puhul, mille jaoks on lepitud kokku fikseeritud intressimäär esialgseks ajavahemikuks, mille lõppedes määratakse uus intressimäär, mida seejärel kokkulepitud näitaja alusel korrapäraselt kohandatakse, lähtutakse krediidi kulukuse aastamäära arvutamisel eeldusest, et fikseeritud intressimääraga ajavahemiku lõpus on intressimäär sama kui krediidi kulukuse aastamäära arvutamise ajal, mis põhineb kokkulepitud näitaja väärtusel sel ajal.” |
| --- | --- |

j)

Tarbijakrediidilepingute puhul, mille jaoks on lepitud kokku fikseeritud intressimäär esialgseks ajavahemikuks, mille lõppedes määratakse uus intressimäär, mida seejärel kokkulepitud näitaja alusel korrapäraselt kohandatakse, lähtutakse krediidi kulukuse aastamäära arvutamisel eeldusest, et fikseeritud intressimääraga ajavahemiku lõpus on intressimäär sama kui krediidi kulukuse aastamäära arvutamise ajal, mis põhineb kokkulepitud näitaja väärtusel sel ajal.”

---

OTSUSED

| 15.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/38

---

NÕUKOGU OTSUS,

12. juuli 2011,

mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid

(uuesti sõnastatud)

(2011/734/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 9 ja artiklit 136,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 10. mai 2010. aasta otsust 2010/320/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, (1) on mitmel korral (2) oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 10. mai 2010. aasta otsust 2010/320/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, (1) on mitmel korral (2) oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

| (2) | ELi toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 punktiga a on ette nähtud võimalus võtta meetmeid nende liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro, et tõhustada asjaomaste liikmesriikide eelarvedistsipliini koordineerimist ja järelevalvet. |
| --- | --- |

(2)

ELi toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 punktiga a on ette nähtud võimalus võtta meetmeid nende liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro, et tõhustada asjaomaste liikmesriikide eelarvedistsipliini koordineerimist ja järelevalvet.

| (3) | ELi toimimise lepingu artiklis 126 on sätestatud, et liikmesriigid hoiduvad ülemäärasest riigieelarve puudujäägist, ning sellega on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Stabiilsuse ja kasvu pakt, mille ennetavate sätetega rakendatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, on raamistik, millega toetatakse usaldusväärse eelarvepositsiooni kiiret taastamist soodustavat valitsuse poliitikat, võttes arvesse majanduse olukorda. |
| --- | --- |

(3)

ELi toimimise lepingu artiklis 126 on sätestatud, et liikmesriigid hoiduvad ülemäärasest riigieelarve puudujäägist, ning sellega on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Stabiilsuse ja kasvu pakt, mille ennetavate sätetega rakendatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, on raamistik, millega toetatakse usaldusväärse eelarvepositsiooni kiiret taastamist soodustavat valitsuse poliitikat, võttes arvesse majanduse olukorda.

| (4) | Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (3) artikli 3 lõikele 4 soovituse ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2010. aastaks. Samuti kehtestas nõukogu Kreekale tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 27. oktoobri 2009. Nõukogu tegi 30. novembril 2009 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 8 kindlaks, et Kreeka ei olnud võtnud tõhusaid meetmeid; seetõttu teatas nõukogu 16. veebruaril 2010 Kreekale kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9, et Kreeka peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldama hiljemalt 2012. aastaks (edaspidi „nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsus”). Nõukogu kehtestas tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 15. mai 2010. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (3) artikli 3 lõikele 4 soovituse ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2010. aastaks. Samuti kehtestas nõukogu Kreekale tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 27. oktoobri 2009. Nõukogu tegi 30. novembril 2009 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 8 kindlaks, et Kreeka ei olnud võtnud tõhusaid meetmeid; seetõttu teatas nõukogu 16. veebruaril 2010 Kreekale kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9, et Kreeka peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldama hiljemalt 2012. aastaks (edaspidi „nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsus”). Nõukogu kehtestas tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 15. mai 2010.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et kui kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9 on võetud tõhusaid meetmeid ja kui pärast kõnealuse teatise vastuvõtmist leiavad aset ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on riigi rahandusele märkimisväärne negatiivne mõju, võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud teatis vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et kui kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9 on võetud tõhusaid meetmeid ja kui pärast kõnealuse teatise vastuvõtmist leiavad aset ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on riigi rahandusele märkimisväärne negatiivne mõju, võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud teatis vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9.

| (6) | Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis, mille alusel esitati Kreekale esialgne teatis, eeldati, et SKP väheneb 2010. aastal 1⁄4 % ja hakkab taas suurenema 2011. aastal, mil prognoositakse 0,7 % majanduskasvu. 2010. aastal toimus SKP reaalkasvu suurem vähenemine, mis eeldatavalt jätkub 2011. aastal. Seejärel peaks majanduskasv hakkama prognooside kohaselt järk-järgult taastuma. Majandusstsenaariumi märkimisväärne halvenemine tähendab vastavalt ka riigi rahanduse väljavaadete halvenemist, kui poliitikat ei muudeta. Lisaks korrigeeriti valitsemissektori 2009. aasta eelarve puudujääk ülespoole (puudujääk suurenes nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsuse tegemise ajal prognoositud 12,7 protsendilt SKPst 13,6 protsendile SKPst vastavalt eelarvet käsitlevale teatisele, mille Kreeka esitas 1. aprillil 2010) (4) ja pärast seda, kui Eurostat viis lõpule koos Kreeka statistikaametiga korraldatava uurimise, (5) korrigeeriti see 15,4 protsendini SKPst. Peale selle ollakse turgudel mures riigi rahanduse väljavaadete pärast, mis on tinginud valitsemissektori võla riskipreemia järsu suurenemise, raskendades veelgi valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla edasise arengu kontrolli all hoidmist. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis, mille alusel esitati Kreekale esialgne teatis, eeldati, et SKP väheneb 2010. aastal 1⁄4 % ja hakkab taas suurenema 2011. aastal, mil prognoositakse 0,7 % majanduskasvu. 2010. aastal toimus SKP reaalkasvu suurem vähenemine, mis eeldatavalt jätkub 2011. aastal. Seejärel peaks majanduskasv hakkama prognooside kohaselt järk-järgult taastuma. Majandusstsenaariumi märkimisväärne halvenemine tähendab vastavalt ka riigi rahanduse väljavaadete halvenemist, kui poliitikat ei muudeta. Lisaks korrigeeriti valitsemissektori 2009. aasta eelarve puudujääk ülespoole (puudujääk suurenes nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsuse tegemise ajal prognoositud 12,7 protsendilt SKPst 13,6 protsendile SKPst vastavalt eelarvet käsitlevale teatisele, mille Kreeka esitas 1. aprillil 2010) (4) ja pärast seda, kui Eurostat viis lõpule koos Kreeka statistikaametiga korraldatava uurimise, (5) korrigeeriti see 15,4 protsendini SKPst. Peale selle ollakse turgudel mures riigi rahanduse väljavaadete pärast, mis on tinginud valitsemissektori võla riskipreemia järsu suurenemise, raskendades veelgi valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla edasise arengu kontrolli all hoidmist.

| (7) | Valitsemissektori koguvõlg oli 2009. aasta lõpu seisuga 127,1 % SKPst. See on suurim võla suhte näitaja ELis ja ületab aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst märkimisväärselt. Selleks et eelarvepuudujäägi vähendamise kava võimaldaks puudujääki vajalikul määral ja realistlikult vähendada, oleks olukorda arvestades võimalik võla suurenemist hakata piirama alates 2013. aastast. Lisaks valitsemissektori eelarve pidevalt suurele puudujäägile on võlga täiendavalt suurendanud teatud finantstehingud. Kõnealused tegurid on vähendanud turgude usku Kreeka valitsuse võimesse võlg tulevastel aastatel ära maksta. Seetõttu on hädavajalik, et Kreeka võtaks enneolematus ulatuses otsustavaid meetmeid eelarvepuudujäägi vähendamiseks ja võlga suurendavate probleemide lahendamiseks, et peatada võla suhte suurenemine SKPsse ja minna võimalikult kiiresti taas üle turupõhisele rahastamisele. |
| --- | --- |

(7)

Valitsemissektori koguvõlg oli 2009. aasta lõpu seisuga 127,1 % SKPst. See on suurim võla suhte näitaja ELis ja ületab aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst märkimisväärselt. Selleks et eelarvepuudujäägi vähendamise kava võimaldaks puudujääki vajalikul määral ja realistlikult vähendada, oleks olukorda arvestades võimalik võla suurenemist hakata piirama alates 2013. aastast. Lisaks valitsemissektori eelarve pidevalt suurele puudujäägile on võlga täiendavalt suurendanud teatud finantstehingud. Kõnealused tegurid on vähendanud turgude usku Kreeka valitsuse võimesse võlg tulevastel aastatel ära maksta. Seetõttu on hädavajalik, et Kreeka võtaks enneolematus ulatuses otsustavaid meetmeid eelarvepuudujäägi vähendamiseks ja võlga suurendavate probleemide lahendamiseks, et peatada võla suhte suurenemine SKPsse ja minna võimalikult kiiresti taas üle turupõhisele rahastamisele.

| (8) | Kreeka valitsuse rahalise olukorra väga tõsise halvenemise tõttu on teised euroala liikmesriigid otsustanud anda Kreekale abi eelarve stabiliseerimiseks, et kindlustada finantsstabiilsus euroalal tervikuna; abi antakse koos Rahvusvahelise Valuutafondi mitmepoolse abiga. Euroalasse kuuluvad liikmesriigid annavad abi kahepoolsete laenude koondamise teel ja selle andmist koordineerib komisjon. Laenuandjad on otsustanud, et abi andmine sõltub sellest, kas Kreeka täidab käesolevat otsust. Eelkõige eeldatakse, et Kreeka täidab käesolevas otsuses sätestatud meetmed otsusega ettenähtud ajakava jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Kreeka valitsuse rahalise olukorra väga tõsise halvenemise tõttu on teised euroala liikmesriigid otsustanud anda Kreekale abi eelarve stabiliseerimiseks, et kindlustada finantsstabiilsus euroalal tervikuna; abi antakse koos Rahvusvahelise Valuutafondi mitmepoolse abiga. Euroalasse kuuluvad liikmesriigid annavad abi kahepoolsete laenude koondamise teel ja selle andmist koordineerib komisjon. Laenuandjad on otsustanud, et abi andmine sõltub sellest, kas Kreeka täidab käesolevat otsust. Eelkõige eeldatakse, et Kreeka täidab käesolevas otsuses sätestatud meetmed otsusega ettenähtud ajakava jooksul.

| (9) | 2011. aasta juunis oli selge, et arvestades eelarvepositsiooni halvenemist 2010. aastal ning eelarve täitmist kuni maini, ületab Kreeka eelarvepuudujääk 2011. aasta eesmärgiks seatud ülempiiri nii palju, et see seab ohtu programmi üldise usaldusväärsuse, kui poliitikat ei muudeta. Seetõttu oli vaja ajakohastada konkreetseid eelarvemeetmed, et Kreekal oleks võimalik 2011. aastal järgida puudujäägieesmärki ning otsusega 2010/320/EL sätestatud järgmiste aastate eelarvepuudujäägi ülempiire. Kõnealuseid meetmeid on ulatuslikult arutatud Kreeka valitsusega ning Euroopa Komisjon, Euroopa Keskpank ja Rahvusvaheline Valuutafond on neis ühiselt kokku leppinud. |
| --- | --- |

(9)

2011. aasta juunis oli selge, et arvestades eelarvepositsiooni halvenemist 2010. aastal ning eelarve täitmist kuni maini, ületab Kreeka eelarvepuudujääk 2011. aasta eesmärgiks seatud ülempiiri nii palju, et see seab ohtu programmi üldise usaldusväärsuse, kui poliitikat ei muudeta. Seetõttu oli vaja ajakohastada konkreetseid eelarvemeetmed, et Kreekal oleks võimalik 2011. aastal järgida puudujäägieesmärki ning otsusega 2010/320/EL sätestatud järgmiste aastate eelarvepuudujäägi ülempiire. Kõnealuseid meetmeid on ulatuslikult arutatud Kreeka valitsusega ning Euroopa Komisjon, Euroopa Keskpank ja Rahvusvaheline Valuutafond on neis ühiselt kokku leppinud.

| (10) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades näib asjakohane muuta otsust 2010/320/EL mitmes aspektis, jättes samas muutmata ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks kehtestatud tähtaja, |
| --- | --- |

(10)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades näib asjakohane muuta otsust 2010/320/EL mitmes aspektis, jättes samas muutmata ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks kehtestatud tähtaja,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Kreeka kõrvaldab ülemäärase eelarvepuudujäägi võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2014. aastaks.

2.   Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele suunatud kohandamiskava eesmärk on valitsemissektori eelarvepuudujääk, mis ei ole suurem kui 18 508 miljonit eurot (8,0 % SKPst) 2010. aastal, 17 065 miljonit eurot (7,6 % SKPst) 2011. aastal, 14 916 miljonit eurot (6,5 % SKPst) 2012. aastal, 11 399 miljonit eurot (4,8 % SKPst) 2013. aastal ja 6 385 miljonit eurot (2,6 % SKPst) 2014. aastal. Selleks peab struktuurne eelarvepositsioon paranema vähemalt 10 % SKPst aastatel 2009–2014.

3.   Lõikes 2 sätestatud kohandamiskava kohaselt ei tohi valitsemissektori konsolideeritud koguvõla aastane muutus ületada 2010. aastal 34 058 miljonit eurot, 2011. aastal 17 365 miljonit eurot, 2012. aastal 15 016 miljonit eurot, 2013. aastal 11 599 miljonit eurot ja 2014. aastal 7 885 miljonit eurot. 2011. aasta mais avaldatud SKP prognooside alusel ei ületa võla suhe SKPsse vastavalt 143 % aastal 2010, 154 % aastal 2011, 158 % aastal 2012, 159 % aastal 2013 ja 157 % aastal 2014.

Artikkel 2

1.   Kreeka võtab enne 2010. aasta juuni lõppu järgmised meetmed:

| a) | õigusakt, millega kehtestatakse astmeline maks igat laadi tuluallikate suhtes ning käsitatakse töötasu ja kapitalitulusid horisontaalselt ühtselt; |
| --- | --- |

a)

õigusakt, millega kehtestatakse astmeline maks igat laadi tuluallikate suhtes ning käsitatakse töötasu ja kapitalitulusid horisontaalselt ühtselt;

| b) | õigusakt, millega kõrvaldatakse maksusüsteemis kõik erandid ja autonoomsed maksustamissätted, sealhulgas avalikele teenistujatele makstavatest eritoetustest saadavate tulude puhul; |
| --- | --- |

b)

õigusakt, millega kõrvaldatakse maksusüsteemis kõik erandid ja autonoomsed maksustamissätted, sealhulgas avalikele teenistujatele makstavatest eritoetustest saadavate tulude puhul;

| c) | ettenägematute kulude reservi kõigi eelarveliste assigneeringute tühistamine, et säästa 700 miljonit eurot; |
| --- | --- |

c)

ettenägematute kulude reservi kõigi eelarveliste assigneeringute tühistamine, et säästa 700 miljonit eurot;

| d) | enamiku solidaarsustoetusteks ettenähtud eelarveliste assigneeringute (v.a vaesuse vähendamiseks ettenähtud assigneeringud) tühistamine, et säästa 400 miljonit eurot; |
| --- | --- |

d)

enamiku solidaarsustoetusteks ettenähtud eelarveliste assigneeringute (v.a vaesuse vähendamiseks ettenähtud assigneeringud) tühistamine, et säästa 400 miljonit eurot;

| e) | kõige suuremate pensionide vähendamine, et säästa 500 miljonit eurot kogu aasta jooksul (350 miljonit eurot 2010. aastal); |
| --- | --- |

e)

kõige suuremate pensionide vähendamine, et säästa 500 miljonit eurot kogu aasta jooksul (350 miljonit eurot 2010. aastal);

| f) | riigiametnikele lihavõttepühade ning suve ja jõulude puhul makstavate lisatasude ja toetuste vähendamine, et säästa 1 500 miljonit eurot kogu aasta jooksul (1 100 miljonit eurot 2010. aastal); |
| --- | --- |

f)

riigiametnikele lihavõttepühade ning suve ja jõulude puhul makstavate lisatasude ja toetuste vähendamine, et säästa 1 500 miljonit eurot kogu aasta jooksul (1 100 miljonit eurot 2010. aastal);

| g) | pensionäridele lihavõttepühade ning suve ja jõulude puhul makstavate lisatasude tühistamine, et säästa 1 900 miljonit eurot kogu aasta jooksul (1 500 miljonit eurot 2010. aastal); |
| --- | --- |

g)

pensionäridele lihavõttepühade ning suve ja jõulude puhul makstavate lisatasude tühistamine, et säästa 1 900 miljonit eurot kogu aasta jooksul (1 500 miljonit eurot 2010. aastal);

| h) | käibemaksumäära suurendamine, et säästa vähemalt 1,8 miljardit eurot kogu aasta jooksul (800 miljonit eurot 2010. aastal); |
| --- | --- |

h)

käibemaksumäära suurendamine, et säästa vähemalt 1,8 miljardit eurot kogu aasta jooksul (800 miljonit eurot 2010. aastal);

| i) | kütuse-, tubaka- ja alkoholiaktsiisi suurendamine, et säästa vähemalt 1 050 miljonit eurot kogu aasta jooksul (450 miljonit eurot 2010. aastal); |
| --- | --- |

i)

kütuse-, tubaka- ja alkoholiaktsiisi suurendamine, et säästa vähemalt 1 050 miljonit eurot kogu aasta jooksul (450 miljonit eurot 2010. aastal);

| j) | õigusakt, millega rakendatakse teenuste direktiiv (6); |
| --- | --- |

j)

õigusakt, millega rakendatakse teenuste direktiiv (6);

| k) | õigusakt, millega lihtsustatakse kohaliku tasandi avalikku haldust, et vähendada tegevuskulusid; |
| --- | --- |

k)

õigusakt, millega lihtsustatakse kohaliku tasandi avalikku haldust, et vähendada tegevuskulusid;

| l) | luuakse töörühm, kelle ülesanne on kiirendada struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist; |
| --- | --- |

l)

luuakse töörühm, kelle ülesanne on kiirendada struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist;

| m) | õigusakt, millega lihtsustatakse uute äriühingute asutamist; |
| --- | --- |

m)

õigusakt, millega lihtsustatakse uute äriühingute asutamist;

| n) | avaliku sektori investeeringute vähendamine 500 miljoni euro võrra võrreldes kavandatuga; |
| --- | --- |

n)

avaliku sektori investeeringute vähendamine 500 miljoni euro võrra võrreldes kavandatuga;

| o) | struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kaasrahastamiseks ettenähtud eelarvelisi assigneeringuid hoitakse selleks avatud kesksel kontol, mida ei saa muul eesmärgil kasutada; |
| --- | --- |

o)

struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kaasrahastamiseks ettenähtud eelarvelisi assigneeringuid hoitakse selleks avatud kesksel kontol, mida ei saa muul eesmärgil kasutada;

| p) | iseseisva finantsstabiilsuse fondi loomine, mis tegeleks võimaliku kapitalidefitsiidiga ja tagaks finantssektori sujuva toimimise, pakkudes pankadele vastavalt vajadusele omakapitali toetust; |
| --- | --- |

p)

iseseisva finantsstabiilsuse fondi loomine, mis tegeleks võimaliku kapitalidefitsiidiga ja tagaks finantssektori sujuva toimimise, pakkudes pankadele vastavalt vajadusele omakapitali toetust;

| q) | pankade järelevalve tugevdamine, kaasates selleks rohkem inimressursse, andes sagedamini aru ning korraldades kvartalipõhiselt stressiteste. |
| --- | --- |

q)

pankade järelevalve tugevdamine, kaasates selleks rohkem inimressursse, andes sagedamini aru ning korraldades kvartalipõhiselt stressiteste.

2.   Kreeka võtab 2010. aasta septembri lõpuks järgmised meetmed:

| a) | näeb ette 2011. aasta eelarve projekti lisatavad konsolideerivad fiskaalmeetmed suurusjärgus vähemalt 3,2 % SKPst (4,3 % SKPst, kui arvestada meetmeid, mis kantakse üle 2010. aastast). Kõnealused meetmed hõlmavad järgmist: valitsemissektori vahetarbimise vähendamine vähemalt 300 miljoni euro võrra võrreldes 2010. aasta tasemega (lisaks avaliku halduse ja kohaliku omavalitsuse reformist tulenevale säästule, nagu on osutatud käesolevas lõikes); pensionide indekseerimise külmutamine (et säästa 100 miljonit eurot); ajutise kriisiaja lõivu kehtestamine suure kasumlikkusega ettevõtjatele (annab vähemalt 600 miljoni euro suurust aastast lisatulu aastatel 2011, 2012 ja 2013); teatavate elukutsete esindajate hinnanguline maksustamine (annab vähemalt 400 miljoni euro suurust tulu 2011. aastal ning suurendab maksutulu 2012. ja 2013. aastal vähemalt 100 miljoni euro võrra aastas); käibemaksubaasi laiendamine, hõlmates teatavad teenused, mis praegu on maksust vabastatud, ning kehtestades teatavate vähendatud maksumääraga kaupade ja teenuste (30 % ulatuses) suhtes tavapärase maksumäära (saadav tulu on 1 miljard eurot); CO2-heite maksu järkjärguline kehtestamine (saadav tulu on vähemalt 300 miljonit eurot 2011. aastal); valitsuse poolt avalikku haldust reformivate õigusaktide rakendamine ja kohalike omavalitsuste ümberkorraldamine (et vähendada kulusid vähemalt 500 miljonit eurot aastal 2011 ning veel 500 miljonit eurot aastas aastatel 2012 ja 2013); siseriiklikult rahastatavate investeeringute vähendamine (vähemalt 500 miljoni euro võrra), eelistades ELi struktuurifondidest rahastatavaid investeerimisprojekte; algatused maakasutusõiguse rikkumise reguleerimiseks (saadav tulu on vähemalt 1 500 miljonit eurot aastatel 2011–2013, sellest vähemalt 500 miljonit aastal 2011); hasartmängude litsentsimine (lubade müügist saadakse vähemalt 500 miljonit eurot tulu ja litsentsitasudena 200 miljonit eurot aastas); kinnisvaramaksu baasi laiendamine, ajakohastades varaväärtusi (annab täiendavat tulu vähemalt 400 miljonit eurot); mitterahalise palga täiendav maksustamine, sh autoliisingu maksete maksustamine (tulu vähemalt 150 miljonit eurot); luksuskaupade täiendav maksustamine (tulu vähemalt 100 miljonit eurot); erimaksu kehtestamine loata ehitiste suhtes (tulu vähemalt 800 miljonit eurot aastas); pensionile jäävate avaliku sektori (keskvalitsus, kohalikud omavalitsused, sotsiaalkindlustusfondid, avalik-õiguslikud äriühingud, riigiasutused ja muud avaliku sektori asutused) töötajate asendamine üksnes 20 % ulatuses. Võrreldavat eelarvekokkuhoidu andvaid meetmeid võib kaaluda pärast konsulteerimist komisjoniga; |
| --- | --- |

a)

näeb ette 2011. aasta eelarve projekti lisatavad konsolideerivad fiskaalmeetmed suurusjärgus vähemalt 3,2 % SKPst (4,3 % SKPst, kui arvestada meetmeid, mis kantakse üle 2010. aastast). Kõnealused meetmed hõlmavad järgmist: valitsemissektori vahetarbimise vähendamine vähemalt 300 miljoni euro võrra võrreldes 2010. aasta tasemega (lisaks avaliku halduse ja kohaliku omavalitsuse reformist tulenevale säästule, nagu on osutatud käesolevas lõikes); pensionide indekseerimise külmutamine (et säästa 100 miljonit eurot); ajutise kriisiaja lõivu kehtestamine suure kasumlikkusega ettevõtjatele (annab vähemalt 600 miljoni euro suurust aastast lisatulu aastatel 2011, 2012 ja 2013); teatavate elukutsete esindajate hinnanguline maksustamine (annab vähemalt 400 miljoni euro suurust tulu 2011. aastal ning suurendab maksutulu 2012. ja 2013. aastal vähemalt 100 miljoni euro võrra aastas); käibemaksubaasi laiendamine, hõlmates teatavad teenused, mis praegu on maksust vabastatud, ning kehtestades teatavate vähendatud maksumääraga kaupade ja teenuste (30 % ulatuses) suhtes tavapärase maksumäära (saadav tulu on 1 miljard eurot); CO2-heite maksu järkjärguline kehtestamine (saadav tulu on vähemalt 300 miljonit eurot 2011. aastal); valitsuse poolt avalikku haldust reformivate õigusaktide rakendamine ja kohalike omavalitsuste ümberkorraldamine (et vähendada kulusid vähemalt 500 miljonit eurot aastal 2011 ning veel 500 miljonit eurot aastas aastatel 2012 ja 2013); siseriiklikult rahastatavate investeeringute vähendamine (vähemalt 500 miljoni euro võrra), eelistades ELi struktuurifondidest rahastatavaid investeerimisprojekte; algatused maakasutusõiguse rikkumise reguleerimiseks (saadav tulu on vähemalt 1 500 miljonit eurot aastatel 2011–2013, sellest vähemalt 500 miljonit aastal 2011); hasartmängude litsentsimine (lubade müügist saadakse vähemalt 500 miljonit eurot tulu ja litsentsitasudena 200 miljonit eurot aastas); kinnisvaramaksu baasi laiendamine, ajakohastades varaväärtusi (annab täiendavat tulu vähemalt 400 miljonit eurot); mitterahalise palga täiendav maksustamine, sh autoliisingu maksete maksustamine (tulu vähemalt 150 miljonit eurot); luksuskaupade täiendav maksustamine (tulu vähemalt 100 miljonit eurot); erimaksu kehtestamine loata ehitiste suhtes (tulu vähemalt 800 miljonit eurot aastas); pensionile jäävate avaliku sektori (keskvalitsus, kohalikud omavalitsused, sotsiaalkindlustusfondid, avalik-õiguslikud äriühingud, riigiasutused ja muud avaliku sektori asutused) töötajate asendamine üksnes 20 % ulatuses. Võrreldavat eelarvekokkuhoidu andvaid meetmeid võib kaaluda pärast konsulteerimist komisjoniga;

| b) | raamatupidamisarvestuse büroo rolli ja vahendeid suurendatakse ning tagatakse, et andmeprognoosidesse ja raamatupidamisarvestusse ei sekkuta poliitiliselt; |
| --- | --- |

b)

raamatupidamisarvestuse büroo rolli ja vahendeid suurendatakse ning tagatakse, et andmeprognoosidesse ja raamatupidamisarvestusse ei sekkuta poliitiliselt;

| c) | avaliku sektori palku reguleeriva seadusandliku reformi eelnõu, millega eelkõige luuakse palkade maksmiseks ühtne asutus, kehtestatakse ühtsed põhimõtted ja ajakava, et luua tõhus ja ühtne avaliku sektori palgaastmestik, mida kohaldatakse riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes; |
| --- | --- |

c)

avaliku sektori palku reguleeriva seadusandliku reformi eelnõu, millega eelkõige luuakse palkade maksmiseks ühtne asutus, kehtestatakse ühtsed põhimõtted ja ajakava, et luua tõhus ja ühtne avaliku sektori palgaastmestik, mida kohaldatakse riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes;

| d) | õigusakt, millega tõhustatakse maksuhaldust ja -kontrolli; |
| --- | --- |

d)

õigusakt, millega tõhustatakse maksuhaldust ja -kontrolli;

| e) | algatatakse keskvalitsuse ja olemasolevate sotsiaalprogrammide sõltumatu läbivaatamine; |
| --- | --- |

e)

algatatakse keskvalitsuse ja olemasolevate sotsiaalprogrammide sõltumatu läbivaatamine;

| f) | avaldatakse valitsemissektori ja selle allüksuste kättesaadav kuustatistika (kassapõhine arvestus) tulude, kulude, rahastamise ja kulutustega seotud võlgnevuste kohta; |
| --- | --- |

f)

avaldatakse valitsemissektori ja selle allüksuste kättesaadav kuustatistika (kassapõhine arvestus) tulude, kulude, rahastamise ja kulutustega seotud võlgnevuste kohta;

| g) | valitsemissektori andmete kogumise ja töötlemise parandamise tegevuskava, millega tõhustatakse eelkõige statistikaasutuste ja raamatupidamisarvestuse büroo kontrollimehhanisme ning tagatakse isikliku vastutuse võtmine andmete mittenõuetekohase esitamise korral, et tagada kõrgekvaliteediliste valitsemissektori andmete viivitamatu ja korrektne esitamine, mis on nõutud määrustega (EÜ) nr 2223/96, (7) (EÜ) nr 264/2000, (8) (EÜ) nr 1221/2002, (9) (EÜ) nr 501/2004, (10) (EÜ) nr 1222/2004, (11) (EÜ) nr 1161/2005, (12) (EÜ) nr 223/2009 (13) ja (EÜ) nr 479/2009 (14); |
| --- | --- |

g)

valitsemissektori andmete kogumise ja töötlemise parandamise tegevuskava, millega tõhustatakse eelkõige statistikaasutuste ja raamatupidamisarvestuse büroo kontrollimehhanisme ning tagatakse isikliku vastutuse võtmine andmete mittenõuetekohase esitamise korral, et tagada kõrgekvaliteediliste valitsemissektori andmete viivitamatu ja korrektne esitamine, mis on nõutud määrustega (EÜ) nr 2223/96, (7) (EÜ) nr 264/2000, (8) (EÜ) nr 1221/2002, (9) (EÜ) nr 501/2004, (10) (EÜ) nr 1222/2004, (11) (EÜ) nr 1161/2005, (12) (EÜ) nr 223/2009 (13) ja (EÜ) nr 479/2009 (14);

| h) | korrapäraselt avaldatakse teavet valitsemissektorisse mitteklassifitseeritud avalik-õiguslike ettevõtjate ja muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukorra kohta (sh üksikasjalik tulude arvestus, bilanss ning andmed tööhõive ja palgakulu kohta); |
| --- | --- |

h)

korrapäraselt avaldatakse teavet valitsemissektorisse mitteklassifitseeritud avalik-õiguslike ettevõtjate ja muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukorra kohta (sh üksikasjalik tulude arvestus, bilanss ning andmed tööhõive ja palgakulu kohta);

| i) | luuakse avalik-õiguslike ettevõtjate terviklik keskregister; |
| --- | --- |

i)

luuakse avalik-õiguslike ettevõtjate terviklik keskregister;

| j) | tegevuskava koos konkreetsete meetmete ajakavaga keskse hankeasutuse loomiseks; |
| --- | --- |

j)

tegevuskava koos konkreetsete meetmete ajakavaga keskse hankeasutuse loomiseks;

| k) | õigusakt, millega kehtestatakse avaliku teenindamise kohustusega seotud sellise makse ülempiiriks 50 miljonit eurot aastas, mida keskvalitsus teeb raudtee-ettevõtjatele ajavahemikul 2011–2013, ja kehtestatakse põhimõte, mille kohaselt ei anna riik raudtee-ettevõtjatele otsest või kaudset lisatoetust; |
| --- | --- |

k)

õigusakt, millega kehtestatakse avaliku teenindamise kohustusega seotud sellise makse ülempiiriks 50 miljonit eurot aastas, mida keskvalitsus teeb raudtee-ettevõtjatele ajavahemikul 2011–2013, ja kehtestatakse põhimõte, mille kohaselt ei anna riik raudtee-ettevõtjatele otsest või kaudset lisatoetust;

| l) | Kreeka raudtee äriplaan. Äriplaanis määratakse kindlaks, kuidas muuta tegevus kasumlikuks (võttes alates 2011. aastast arvesse amortisatsioonikulusid), sulgedes selleks sealhulgas kahjumit tootvad liinid, suurendades sõidutariife ja vähendades palku ja töökohti; esitatakse üksikasjalik tundlikkusanalüüs, mis käsitleb kollektiivlepingute tulemuste eri stsenaariumide mõju palgakuludele, ja esitatakse teavet eri võimaluste kohta personali valdkonnas, samuti nähakse ette valdusettevõtja restruktureerimine, sealhulgas maa ja muude varade müük; |
| --- | --- |

l)

Kreeka raudtee äriplaan. Äriplaanis määratakse kindlaks, kuidas muuta tegevus kasumlikuks (võttes alates 2011. aastast arvesse amortisatsioonikulusid), sulgedes selleks sealhulgas kahjumit tootvad liinid, suurendades sõidutariife ja vähendades palku ja töökohti; esitatakse üksikasjalik tundlikkusanalüüs, mis käsitleb kollektiivlepingute tulemuste eri stsenaariumide mõju palgakuludele, ja esitatakse teavet eri võimaluste kohta personali valdkonnas, samuti nähakse ette valdusettevõtja restruktureerimine, sealhulgas maa ja muude varade müük;

| m) | õigusakt, millega reformitakse palgaläbirääkimiste süsteemi erasektoris ja mis peaks võimaldama vähendada ületöö eest makstava palga määra, muutma tööaja planeerimist tõhusamaks ja võimaldama kohalike piirkondlike paktidega näha ette valdkondlikes lepingutes sätestatust väiksem palgakasv; |
| --- | --- |

m)

õigusakt, millega reformitakse palgaläbirääkimiste süsteemi erasektoris ja mis peaks võimaldama vähendada ületöö eest makstava palga määra, muutma tööaja planeerimist tõhusamaks ja võimaldama kohalike piirkondlike paktidega näha ette valdkondlikes lepingutes sätestatust väiksem palgakasv;

| n) | töökaitseseadusandluse reform, et pikendada uute töökohtade puhul katseaega ühe aastani ning hõlbustada ajutiste lepingute ja osaajalise töö senisest suuremat kasutamist; |
| --- | --- |

n)

töökaitseseadusandluse reform, et pikendada uute töökohtade puhul katseaega ühe aastani ning hõlbustada ajutiste lepingute ja osaajalise töö senisest suuremat kasutamist;

| o) | vahekohtusüsteemi määruse muudatus, et võimaldada pooltel vahekohtu poole pöörduda, kui nad ei nõustu vahendaja ettepanekuga; |
| --- | --- |

o)

vahekohtusüsteemi määruse muudatus, et võimaldada pooltel vahekohtu poole pöörduda, kui nad ei nõustu vahendaja ettepanekuga;

| p) | vahekohtumenetluse reform, et tagada vahekohtu läbipaistev ja objektiivne toimimine iseseisva vahekohtunike komitee kaudu ning selle otsuste sõltumatus valitsuse mõjutustest. |
| --- | --- |

p)

vahekohtumenetluse reform, et tagada vahekohtu läbipaistev ja objektiivne toimimine iseseisva vahekohtunike komitee kaudu ning selle otsuste sõltumatus valitsuse mõjutustest.

3.   Kreeka võtab 2010. aasta detsembri lõpuks järgmised meetmed:

| a) | lõike 2 punktis a osutatud meetmete lõplik vastuvõtmine; |
| --- | --- |

a)

lõike 2 punktis a osutatud meetmete lõplik vastuvõtmine;

| b) | rakendatakse õigusakte, millega tugevdatakse eelarveraamistikku. Selle raames tuleks eelkõige kehtestada keskpika perioodi eelarveraamistik, luua ettenägematute kulude jaoks kohustuslik eelarvereserv, mis vastab 5 protsendile valitsusasutuste assigneeringute kogusummast (v.a palgad, pensionid ja intressimaksed), luua tõhusam eelarve järgimise mehhanism ja asutada parlamendi juures tegutsev eelarvebüroo; |
| --- | --- |

b)

rakendatakse õigusakte, millega tugevdatakse eelarveraamistikku. Selle raames tuleks eelkõige kehtestada keskpika perioodi eelarveraamistik, luua ettenägematute kulude jaoks kohustuslik eelarvereserv, mis vastab 5 protsendile valitsusasutuste assigneeringute kogusummast (v.a palgad, pensionid ja intressimaksed), luua tõhusam eelarve järgimise mehhanism ja asutada parlamendi juures tegutsev eelarvebüroo;

| c) | struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist kiirendatakse oluliselt; |
| --- | --- |

c)

struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist kiirendatakse oluliselt;

| d) | õigusakt, millega lihtsustatakse ja kiirendatakse ettevõtluseks, tööstustegevuseks ja ametialaseks tegevuseks loa andmise menetlust; |
| --- | --- |

d)

õigusakt, millega lihtsustatakse ja kiirendatakse ettevõtluseks, tööstustegevuseks ja ametialaseks tegevuseks loa andmise menetlust;

| e) | muudetakse Kreeka konkurentsiameti institutsioonilist raamistikku, et suurendada selle sõltumatust ning kehtestada mõistlikud tähtajad uurimiste korraldamiseks, otsuste esitamiseks ja kaebuste tagasilükkamiseks; |
| --- | --- |

e)

muudetakse Kreeka konkurentsiameti institutsioonilist raamistikku, et suurendada selle sõltumatust ning kehtestada mõistlikud tähtajad uurimiste korraldamiseks, otsuste esitamiseks ja kaebuste tagasilükkamiseks;

| f) | meetmed, millega kõrvaldatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud; |
| --- | --- |

f)

meetmed, millega kõrvaldatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud;

| g) | dekreet, millega keelatakse kohalikel omavalitsustel koostada puudujäägiga eelarveid vähemalt kuni 2014. aastani; kohalikule omavalitsusele tehtavate ülekannete vähendamine kooskõlas kavandatud kokkuhoiu ning pädevuste üleandmisega; |
| --- | --- |

g)

dekreet, millega keelatakse kohalikel omavalitsustel koostada puudujäägiga eelarveid vähemalt kuni 2014. aastani; kohalikule omavalitsusele tehtavate ülekannete vähendamine kooskõlas kavandatud kokkuhoiu ning pädevuste üleandmisega;

| h) | pensionikulude pikaajaliste vaheprognooside avaldamine aastani 2060, nagu on ette nähtud 2010. aasta juuli õigusloomealase reformiga, mis hõlmab peamisi pensioniskeeme (IKA, sealhulgas riigiteenistujate pensioniskeem, OGA ja OAEE); |
| --- | --- |

h)

pensionikulude pikaajaliste vaheprognooside avaldamine aastani 2060, nagu on ette nähtud 2010. aasta juuli õigusloomealase reformiga, mis hõlmab peamisi pensioniskeeme (IKA, sealhulgas riigiteenistujate pensioniskeem, OGA ja OAEE);

| i) | e-retseptide ühtse süsteemi rakendamine; turul olevate ravimite täieliku hinnakirja avaldamine; mittehüvitatavate ravimite nimekirja ja käsimüügiravimite nimekirja kohaldamine; hüvitatavate ravimite uue nimekirja avaldamine, kasutades uut võrdlushinnasüsteemi; e-retseptide ja skaneerimisega kättesaadavaks tehtud teabe kasutamine ravimiettevõtjatelt allahindluse saamiseks; sellise jälgimismehhanismi kasutuselevõtmine, mis võimaldab hinnata ravimitele tehtavaid kulutusi kuude lõikes; tavapäraste ambulatoorsete teenuste eest 5 euro suuruse omaosalustasu kehtestamine ning omaosalustasu laiendamine põhjendamatutele visiitidele erakorralise meditsiini osakonda; haiglate ja tervisekeskuste auditeeritud aruannete avaldamine; ning tervisepoliitika ekspertide sellise sõltumatu töörühma moodustamine, mille ülesanne on koostada 2011. aasta mai lõpuks üksikasjalik aruanne tervisesüsteemi üldiseks reformiks, et parandada tervisesüsteemi tõhusust ja tulemuslikkust; |
| --- | --- |

i)

e-retseptide ühtse süsteemi rakendamine; turul olevate ravimite täieliku hinnakirja avaldamine; mittehüvitatavate ravimite nimekirja ja käsimüügiravimite nimekirja kohaldamine; hüvitatavate ravimite uue nimekirja avaldamine, kasutades uut võrdlushinnasüsteemi; e-retseptide ja skaneerimisega kättesaadavaks tehtud teabe kasutamine ravimiettevõtjatelt allahindluse saamiseks; sellise jälgimismehhanismi kasutuselevõtmine, mis võimaldab hinnata ravimitele tehtavaid kulutusi kuude lõikes; tavapäraste ambulatoorsete teenuste eest 5 euro suuruse omaosalustasu kehtestamine ning omaosalustasu laiendamine põhjendamatutele visiitidele erakorralise meditsiini osakonda; haiglate ja tervisekeskuste auditeeritud aruannete avaldamine; ning tervisepoliitika ekspertide sellise sõltumatu töörühma moodustamine, mille ülesanne on koostada 2011. aasta mai lõpuks üksikasjalik aruanne tervisesüsteemi üldiseks reformiks, et parandada tervisesüsteemi tõhusust ja tulemuslikkust;

| j) | tegevuskulude täiendav vähendamine vähemalt 5 protsenti, mis annab kokkuhoidu vähemalt 100 miljonit eurot; |
| --- | --- |

j)

tegevuskulude täiendav vähendamine vähemalt 5 protsenti, mis annab kokkuhoidu vähemalt 100 miljonit eurot;

| k) | tehtavate ülekannete täiendav vähendamine, mis annab valitsemissektorile tervikuna kokkuhoidu vähemalt 100 miljonit eurot. Rahastatavad avalik-õiguslikud üksused tagavad samal ajal kulutuste vähendamise, et ei tekiks maksevõlgnevuste kuhjumist; |
| --- | --- |

k)

tehtavate ülekannete täiendav vähendamine, mis annab valitsemissektorile tervikuna kokkuhoidu vähemalt 100 miljonit eurot. Rahastatavad avalik-õiguslikud üksused tagavad samal ajal kulutuste vähendamise, et ei tekiks maksevõlgnevuste kuhjumist;

| l) | peretoetuste vajaduse hindamine alates 2011. aasta jaanuarist, mis annab kokkuhoidu vähemalt 150 miljonit eurot (arvestamata vastavaid halduskulusid); |
| --- | --- |

l)

peretoetuste vajaduse hindamine alates 2011. aasta jaanuarist, mis annab kokkuhoidu vähemalt 150 miljonit eurot (arvestamata vastavaid halduskulusid);

| m) | sõjavarustuse ostmise (tarnete) vähendamine vähemalt 500 miljonit eurot võrreldes 2010. aasta tegeliku tasemega; |
| --- | --- |

m)

sõjavarustuse ostmise (tarnete) vähendamine vähemalt 500 miljonit eurot võrreldes 2010. aasta tegeliku tasemega;

| n) | sotsiaalkindlustusfondide poolt ravimitele tehtavate kulutuste vähendamine 900 miljonit eurot, mis tuleneb ravimite hinna täiendavast langetamisest ja uutest hankemenetlustest; haiglate poolt ravimitele tehtavate kulutuste vähendamine (sealhulgas kulutused seadmetele) vähemalt 350 miljonit eurot; |
| --- | --- |

n)

sotsiaalkindlustusfondide poolt ravimitele tehtavate kulutuste vähendamine 900 miljonit eurot, mis tuleneb ravimite hinna täiendavast langetamisest ja uutest hankemenetlustest; haiglate poolt ravimitele tehtavate kulutuste vähendamine (sealhulgas kulutused seadmetele) vähemalt 350 miljonit eurot;

| o) | muudatused avalik-õiguslike äriühingute juhtimises, hinnakirjas ning palkades, mis annab kokkuhoidu vähemalt 800 miljonit eurot; |
| --- | --- |

o)

muudatused avalik-õiguslike äriühingute juhtimises, hinnakirjas ning palkades, mis annab kokkuhoidu vähemalt 800 miljonit eurot;

| p) | vähendatud käibemaksumäärade tõstmine 5,5 protsendilt 6,5 protsendile ning 11 protsendilt 13 protsendile, mis annab lisatulu vähemalt 880 miljonit eurot; ravimite ja hotellimajutuse suhtes kohaldatava käibemaksumäära alandamine 11 protsendilt 6,5 protsendile, mille puhul kulud ei ületa 250 miljonit eurot, arvestamata sotsiaalkindlustusfondide ja haiglate kokkuhoidu, mis tuleneb ravimite väiksemast käibemaksumäärast; |
| --- | --- |

p)

vähendatud käibemaksumäärade tõstmine 5,5 protsendilt 6,5 protsendile ning 11 protsendilt 13 protsendile, mis annab lisatulu vähemalt 880 miljonit eurot; ravimite ja hotellimajutuse suhtes kohaldatava käibemaksumäära alandamine 11 protsendilt 6,5 protsendile, mille puhul kulud ei ületa 250 miljonit eurot, arvestamata sotsiaalkindlustusfondide ja haiglate kokkuhoidu, mis tuleneb ravimite väiksemast käibemaksumäärast;

| q) | kütuse salakaubaveo vastase võitluse tugevdamine (vähemalt 190 miljonit eurot); |
| --- | --- |

q)

kütuse salakaubaveo vastase võitluse tugevdamine (vähemalt 190 miljonit eurot);

| r) | kohtumenetluse lõivude suurendamine (vähemalt 100 miljonit eurot); |
| --- | --- |

r)

kohtumenetluse lõivude suurendamine (vähemalt 100 miljonit eurot);

| s) | tegevuskava rakendamine maksuvõlgnevuste sissenõudmise kiirendamiseks (vähemalt 200 miljonit eurot); |
| --- | --- |

s)

tegevuskava rakendamine maksuvõlgnevuste sissenõudmise kiirendamiseks (vähemalt 200 miljonit eurot);

| t) | maksutrahvide sissenõudmise kiirendamine (vähemalt 400 miljonit eurot); |
| --- | --- |

t)

maksutrahvide sissenõudmise kiirendamine (vähemalt 400 miljonit eurot);

| u) | maksuvaidluste ja kohtumenetluste uuest raamistikust tuleneva tulu sissenõudmine (vähemalt 300 miljonit eurot); |
| --- | --- |

u)

maksuvaidluste ja kohtumenetluste uuest raamistikust tuleneva tulu sissenõudmine (vähemalt 300 miljonit eurot);

| v) | tulu varsti aeguvate telekommunikatsioonilitsentside uuendamisest (vähemalt 350 miljonit eurot); |
| --- | --- |

v)

tulu varsti aeguvate telekommunikatsioonilitsentside uuendamisest (vähemalt 350 miljonit eurot);

| w) | tulu kontsessioonidest (vähemalt 250 miljonit eurot); |
| --- | --- |

w)

tulu kontsessioonidest (vähemalt 250 miljonit eurot);

| x) | Ateena transpordivõrgu (OASA) ümberkorraldamise kava. Kava eesmärk on vähendata äriühingu tegevuskahjumit ning muuta äriühing majanduslikult elujõuliseks. Kava sisaldab äriühingu tegevuskulude kärpeid ning tariifide suurendamist. Nõutud meetmed rakendatakse 2011. aasta märtsiks; |
| --- | --- |

x)

Ateena transpordivõrgu (OASA) ümberkorraldamise kava. Kava eesmärk on vähendata äriühingu tegevuskahjumit ning muuta äriühing majanduslikult elujõuliseks. Kava sisaldab äriühingu tegevuskulude kärpeid ning tariifide suurendamist. Nõutud meetmed rakendatakse 2011. aasta märtsiks;

| y) | õigusakt, millega piiratakse kogu valitsemissektoris töölevõtmist ning viie pensionile jäänud või vallandatud inimese kohta võetakse tööle kuni üks inimene ilma valdkondlike eranditeta ning see hõlmab ka personali, kes viiakse ümberkorraldatavatest avalik-õiguslikest äriühingutest üle valitsusüksustesse; |
| --- | --- |

y)

õigusakt, millega piiratakse kogu valitsemissektoris töölevõtmist ning viie pensionile jäänud või vallandatud inimese kohta võetakse tööle kuni üks inimene ilma valdkondlike eranditeta ning see hõlmab ka personali, kes viiakse ümberkorraldatavatest avalik-õiguslikest äriühingutest üle valitsusüksustesse;

| z) | õigusaktid tööturuasutuse tugevdamiseks ja kehtestamaks, et ettevõtte tasandil sõlmitud lepingud on ülimuslikud sektoripõhiste ja kutsealaste lepingute suhtes ilma liigsete piiranguteta; ettevõtte tasandil sõlmitud kollektiivlepingud ei ole piiratud ettevõtte suurust reguleerivate tingimustega; kaotatakse sektoripõhiste ja kutsealaste lepingute laiendamine läbirääkimistes esindamata isikutele; pikendatakse katseaega uuel töökohal; kaotatakse ajalised piirangud ajutisi töötajaid vahendavate agentuuride kasutamisel; kaotatakse tähtajaliste töölepingute suuremat kasutamist takistavad tingimused; kaotatakse säte, mille kohaselt saavad osalise tööajaga töötajad kõrgemat tunnitasu; ning võimaldatakse paindlikumat tööaja kasutust, sh osalise tööajaga vahetustega tööd. |
| --- | --- |

z)

õigusaktid tööturuasutuse tugevdamiseks ja kehtestamaks, et ettevõtte tasandil sõlmitud lepingud on ülimuslikud sektoripõhiste ja kutsealaste lepingute suhtes ilma liigsete piiranguteta; ettevõtte tasandil sõlmitud kollektiivlepingud ei ole piiratud ettevõtte suurust reguleerivate tingimustega; kaotatakse sektoripõhiste ja kutsealaste lepingute laiendamine läbirääkimistes esindamata isikutele; pikendatakse katseaega uuel töökohal; kaotatakse ajalised piirangud ajutisi töötajaid vahendavate agentuuride kasutamisel; kaotatakse tähtajaliste töölepingute suuremat kasutamist takistavad tingimused; kaotatakse säte, mille kohaselt saavad osalise tööajaga töötajad kõrgemat tunnitasu; ning võimaldatakse paindlikumat tööaja kasutust, sh osalise tööajaga vahetustega tööd.

4.   Kreeka võtab 2011. aasta märtsi lõpuks järgmised meetmed:

| a) | avaldatakse pensionikulude üksikasjalikud pikaajalised vaheprognoosid aastani 2060, nagu on ette nähtud 2010. aasta juuli õigusloomealase reformiga. Kõnealused prognoosid hõlmavad täiendavaid (lisapensioni) skeeme ja põhinevad riikliku aktuaarasutuse kogutud ja töödeldud üksikasjalikel andmetel. Prognoosid retsenseerib ja kinnitab majanduspoliitika komitee; |
| --- | --- |

a)

avaldatakse pensionikulude üksikasjalikud pikaajalised vaheprognoosid aastani 2060, nagu on ette nähtud 2010. aasta juuli õigusloomealase reformiga. Kõnealused prognoosid hõlmavad täiendavaid (lisapensioni) skeeme ja põhinevad riikliku aktuaarasutuse kogutud ja töödeldud üksikasjalikel andmetel. Prognoosid retsenseerib ja kinnitab majanduspoliitika komitee;

| b) | likvideeritakse 2010. aastal kogunenud maksevõlgnevused ja vähendatakse eelmistel aastatel kogunenud maksevõlgnevusi; |
| --- | --- |

b)

likvideeritakse 2010. aastal kogunenud maksevõlgnevused ja vähendatakse eelmistel aastatel kogunenud maksevõlgnevusi;

| c) | maksudest kõrvalehoidmise vastane kava, mis sisaldab kvantitatiivseid tulemuslikkuse näitajaid, mida maksuamet peab järgima; õigusaktid halduslike maksuvaidluste ja kohtule kaebuse esitamise menetluste lihtsustamiseks ning nõutud õigusaktid ja menetlused, et paremini tegeleda maksuametnike väärkäitumise, korruptsiooni ja kehva tööga, sealhulgas süüdistuse esitamine ametikohustuste rikkumise korral; ja maksudest kõrvalehoidmise vastu võitlemisega tegeleva viie töörühma igakuiste aruannete, sealhulgas edunäitajate avaldamine; |
| --- | --- |

c)

maksudest kõrvalehoidmise vastane kava, mis sisaldab kvantitatiivseid tulemuslikkuse näitajaid, mida maksuamet peab järgima; õigusaktid halduslike maksuvaidluste ja kohtule kaebuse esitamise menetluste lihtsustamiseks ning nõutud õigusaktid ja menetlused, et paremini tegeleda maksuametnike väärkäitumise, korruptsiooni ja kehva tööga, sealhulgas süüdistuse esitamine ametikohustuste rikkumise korral; ja maksudest kõrvalehoidmise vastu võitlemisega tegeleva viie töörühma igakuiste aruannete, sealhulgas edunäitajate avaldamine;

| d) | üksikasjalik tegevuskava ja ajakava, et viia lõpule ja rakendada lihtsustatud tasustamissüsteem; valmistatakse ette keskpika perioodi personalikava kuni aastani 2013 vastavalt eeskirjale, mille kohaselt viie töölt lahkuva inimese asemel võetakse tööle üks inimene, ning täpsustatakse kavasid, millega jaotatakse kvalifitseeritud personal ümber prioriteetsetesse valdkondadesse; ja igakuiste andmete avaldamine mitmete valitsemissektori osakondade töötajate liikumise kohta (tööle võtmine, töölt lahkumine, liikumine üksuste vahel); |
| --- | --- |

d)

üksikasjalik tegevuskava ja ajakava, et viia lõpule ja rakendada lihtsustatud tasustamissüsteem; valmistatakse ette keskpika perioodi personalikava kuni aastani 2013 vastavalt eeskirjale, mille kohaselt viie töölt lahkuva inimese asemel võetakse tööle üks inimene, ning täpsustatakse kavasid, millega jaotatakse kvalifitseeritud personal ümber prioriteetsetesse valdkondadesse; ja igakuiste andmete avaldamine mitmete valitsemissektori osakondade töötajate liikumise kohta (tööle võtmine, töölt lahkumine, liikumine üksuste vahel);

| e) | rakendatakse tervishoiusüsteemi ulatuslik reform, millega alustati 2010. aastal, et hoida tervishoiukulutused tasemel 6 % SKPst või allpool seda; meetmed, millega võrreldes 2010. aastaga saavutatakse ravimite pealt kokkuhoid vähemalt 2 miljardit eurot, sellest 1 miljard eurot 2011. aastal; parandatakse haiglate raamatupidamisarvestuse ja arvete esitamise süsteemi, tehes selleks järgmist: kõigis haiglates kahekordse kirjendamisega tekkepõhise raamatupidamisarvestuse süsteemi kasutuselevõtu lõpuleviimine; meditsiinitarvete ühtse kodeerimissüsteemi ja ühise registri kasutamine; meditsiinitarvete varude ja ringluse arvutamine kõigis haiglates, kasutades meditsiinitarvete ühtset kodeerimissüsteemi; ravikulude eest õigel ajal arvete esitamine (mitte hiljem kui kaks kuud) Kreeka sotsiaalkindlustusfondidele, teistele liikmesriikidele ja erasektori tervisekindlustusandjatele; selle tagamine, et riiklikes haiglates kasutatavate ravimite kogusest moodustavad 2011. aasta lõpuks vähemalt 50 % geneerilised ravimid ning patendikaitseta ravimid, kehtestades kõikidele haiglatele kohustuse hankida ravimeid toimeaine alusel; |
| --- | --- |

e)

rakendatakse tervishoiusüsteemi ulatuslik reform, millega alustati 2010. aastal, et hoida tervishoiukulutused tasemel 6 % SKPst või allpool seda; meetmed, millega võrreldes 2010. aastaga saavutatakse ravimite pealt kokkuhoid vähemalt 2 miljardit eurot, sellest 1 miljard eurot 2011. aastal; parandatakse haiglate raamatupidamisarvestuse ja arvete esitamise süsteemi, tehes selleks järgmist: kõigis haiglates kahekordse kirjendamisega tekkepõhise raamatupidamisarvestuse süsteemi kasutuselevõtu lõpuleviimine; meditsiinitarvete ühtse kodeerimissüsteemi ja ühise registri kasutamine; meditsiinitarvete varude ja ringluse arvutamine kõigis haiglates, kasutades meditsiinitarvete ühtset kodeerimissüsteemi; ravikulude eest õigel ajal arvete esitamine (mitte hiljem kui kaks kuud) Kreeka sotsiaalkindlustusfondidele, teistele liikmesriikidele ja erasektori tervisekindlustusandjatele; selle tagamine, et riiklikes haiglates kasutatavate ravimite kogusest moodustavad 2011. aasta lõpuks vähemalt 50 % geneerilised ravimid ning patendikaitseta ravimid, kehtestades kõikidele haiglatele kohustuse hankida ravimeid toimeaine alusel;

| f) | õigusakt, mille eesmärgiks on võidelda riigiettevõtete põhjendamatute kulude ja halva juhtimisega ning saavutada eelarvekokkuhoid vähemalt 800 miljonit eurot ning mis näeb ette, et avalik-õiguslikes äriühingutes kärbitakse äriühingu tasandil põhitöötasu vähemalt 10 protsenti, lisatasusid piiratakse 10 protsendile põhitöötasust, brutopalga ülemmääraks kehtestatakse 4 000 eurot kuus (12 makset aastas), linnatransporditariife suurendatakse vähemalt 30 protsenti; suurendatakse muid tariife; meetmed, mis vähendavad avalik-õiguslike äriühingute tegevuskulusid 15–25 protsenti; õigusakt Ateena linnatranspordivõrgu (OASA) ümberkorraldamiseks; |
| --- | --- |

f)

õigusakt, mille eesmärgiks on võidelda riigiettevõtete põhjendamatute kulude ja halva juhtimisega ning saavutada eelarvekokkuhoid vähemalt 800 miljonit eurot ning mis näeb ette, et avalik-õiguslikes äriühingutes kärbitakse äriühingu tasandil põhitöötasu vähemalt 10 protsenti, lisatasusid piiratakse 10 protsendile põhitöötasust, brutopalga ülemmääraks kehtestatakse 4 000 eurot kuus (12 makset aastas), linnatransporditariife suurendatakse vähemalt 30 protsenti; suurendatakse muid tariife; meetmed, mis vähendavad avalik-õiguslike äriühingute tegevuskulusid 15–25 protsenti; õigusakt Ateena linnatranspordivõrgu (OASA) ümberkorraldamiseks;

| g) | uus õiguslik raamistik, et lihtsustada kontsessioonilepingute sõlmimist piirkondlike lennujaamade puhul; |
| --- | --- |

g)

uus õiguslik raamistik, et lihtsustada kontsessioonilepingute sõlmimist piirkondlike lennujaamade puhul;

| h) | hariduspoliitika sõltumatu töörühma loomine, et suurendada riikliku haridussüsteemi (põhi-, kesk- ja kõrgharidus) tõhusust ning saavutada vahendite tõhusam kasutamine; |
| --- | --- |

h)

hariduspoliitika sõltumatu töörühma loomine, et suurendada riikliku haridussüsteemi (põhi-, kesk- ja kõrgharidus) tõhusust ning saavutada vahendite tõhusam kasutamine;

| i) | sellise õigusakti vastuvõtmine, millega asutatakse tegevuskavaga kooskõlas olev ühtne riigihankeasutus; ja e-riigihanke IT-platvormi väljatöötamine ja vahe-eesmärkide kehtestamine kooskõlas tegevuskavaga, sealhulgas e-riigihankesüsteemi katseversiooni testimine, kõnealuse süsteemi kõikide funktsioonide kättesaadavaks tegemine kõikide lepingute jaoks ning selle süsteemi kasutamise järkjärguline kohustuslikuks muutmine tarnete, teenuste ja töövõtulepingute puhul. |
| --- | --- |

i)

sellise õigusakti vastuvõtmine, millega asutatakse tegevuskavaga kooskõlas olev ühtne riigihankeasutus; ja e-riigihanke IT-platvormi väljatöötamine ja vahe-eesmärkide kehtestamine kooskõlas tegevuskavaga, sealhulgas e-riigihankesüsteemi katseversiooni testimine, kõnealuse süsteemi kõikide funktsioonide kättesaadavaks tegemine kõikide lepingute jaoks ning selle süsteemi kasutamise järkjärguline kohustuslikuks muutmine tarnete, teenuste ja töövõtulepingute puhul.

5.   Kreeka võtab 2011. aasta juuli lõpuks järgmised meetmed:

| a) | esitab parlamendile tõhusa ja ühtse avaliku sektori palgaastmestiku, mida kohaldatakse järk-järgult kolme aasta jooksul riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes ning mille puhul tasustamine kajastab tootlikkust ja ametikohustusi; |
| --- | --- |

a)

esitab parlamendile tõhusa ja ühtse avaliku sektori palgaastmestiku, mida kohaldatakse järk-järgult kolme aasta jooksul riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes ning mille puhul tasustamine kajastab tootlikkust ja ametikohustusi;

| b) | keskpika perioodi personalikava kuni aastani 2015 vastavalt eeskirjale, mille kohaselt viie töölt lahkuva inimese asemel võetakse tööle üks inimene (2011. aastal üks töölevõtmine kümne lahkuja kohta). Kava sisaldab rangemaid eeskirju ajutistele teenistujatele, vabade ametikohtade tühistamist ja kvalifitseeritud personali ümberpaigutamist prioriteetsetesse valdkondadesse ning selles arvestatakse töötundide arvu suurendamist avalikus sektoris; |
| --- | --- |

b)

keskpika perioodi personalikava kuni aastani 2015 vastavalt eeskirjale, mille kohaselt viie töölt lahkuva inimese asemel võetakse tööle üks inimene (2011. aastal üks töölevõtmine kümne lahkuja kohta). Kava sisaldab rangemaid eeskirju ajutistele teenistujatele, vabade ametikohtade tühistamist ja kvalifitseeritud personali ümberpaigutamist prioriteetsetesse valdkondadesse ning selles arvestatakse töötundide arvu suurendamist avalikus sektoris;

| c) | üksikasjalik tegevuskava ja ajakava, et viia lõpule ja rakendada lihtsustatud tasustamissüsteem, mis on kooskõlas erasektori palkadega ning millega saavutatakse üldise palgakulu vähenemine. Kava põhineb rahandusministeeriumi ja palkade maksmise ühtse asutuse avaldatud aruande tulemustel. Õigusaktid lihtsustatud tasustamissüsteemi jaoks jõustatakse järk-järgult kolme aasta jooksul. Riigi omanduses olevate äriühingute töötajate palgad viiakse kooskõlla avaliku sektori uue palgaastmestikuga; |
| --- | --- |

c)

üksikasjalik tegevuskava ja ajakava, et viia lõpule ja rakendada lihtsustatud tasustamissüsteem, mis on kooskõlas erasektori palkadega ning millega saavutatakse üldise palgakulu vähenemine. Kava põhineb rahandusministeeriumi ja palkade maksmise ühtse asutuse avaldatud aruande tulemustel. Õigusaktid lihtsustatud tasustamissüsteemi jaoks jõustatakse järk-järgult kolme aasta jooksul. Riigi omanduses olevate äriühingute töötajate palgad viiakse kooskõlla avaliku sektori uue palgaastmestikuga;

| d) | tõhustatakse tööinspektsiooni tööd, tööinspektsiooni kõik töökohad on täidetud kvalifitseeritud töötajatega ning kehtestatakse tulevaste kontrollide arvulised eesmärgid; |
| --- | --- |

d)

tõhustatakse tööinspektsiooni tööd, tööinspektsiooni kõik töökohad on täidetud kvalifitseeritud töötajatega ning kehtestatakse tulevaste kontrollide arvulised eesmärgid;

| e) | õigusakt, millega vaadatakse läbi pensionisüsteemi peamised parameetrid, et piirata avaliku sektori pensionikulusid selliselt, et need moodustaksid vähem kui 2,5 % SKPst ajavahemikul 2009–2060, kui pikaajalised prognoosid osutavad, et riiklikud pensionikulud ületavad nimetatud määra. Riiklik aktuaarasutus jätkab vastuvõetud reformi alusel pensionikulude pikaajaliste prognooside esitamist aastani 2060. Kõnealused prognoosid hõlmavad peamisi täiendavaid (lisapensionide) skeeme (ETEAM, TEADY, MTPY) ja põhinevad riikliku aktuaarasutuse kogutud ja töödeldud üksikasjalikel andmetel; |
| --- | --- |

e)

õigusakt, millega vaadatakse läbi pensionisüsteemi peamised parameetrid, et piirata avaliku sektori pensionikulusid selliselt, et need moodustaksid vähem kui 2,5 % SKPst ajavahemikul 2009–2060, kui pikaajalised prognoosid osutavad, et riiklikud pensionikulud ületavad nimetatud määra. Riiklik aktuaarasutus jätkab vastuvõetud reformi alusel pensionikulude pikaajaliste prognooside esitamist aastani 2060. Kõnealused prognoosid hõlmavad peamisi täiendavaid (lisapensionide) skeeme (ETEAM, TEADY, MTPY) ja põhinevad riikliku aktuaarasutuse kogutud ja töödeldud üksikasjalikel andmetel;

| f) | vaadatakse läbi raske ja ohtliku töö tegijate loetelu, et vähendada seda nii, et see ei hõlmaks rohkem kui 10 % tööhõivest; uut raske ja ohtliku töö tegijate loetelu kohaldatakse alates 1. augustist 2011 kõigi praeguste ja tulevaste töötajate suhtes; |
| --- | --- |

f)

vaadatakse läbi raske ja ohtliku töö tegijate loetelu, et vähendada seda nii, et see ei hõlmaks rohkem kui 10 % tööhõivest; uut raske ja ohtliku töö tegijate loetelu kohaldatakse alates 1. augustist 2011 kõigi praeguste ja tulevaste töötajate suhtes;

| g) | õigusakt, millega luuakse vastavalt tegevuskavale ühtne riigihankeasutus ning kehtestatakse selle volitused, eesmärgid, pädevus ja õigused ning sätestatakse jõustumise ajakava; |
| --- | --- |

g)

õigusakt, millega luuakse vastavalt tegevuskavale ühtne riigihankeasutus ning kehtestatakse selle volitused, eesmärgid, pädevus ja õigused ning sätestatakse jõustumise ajakava;

| h) | täiendavad meetmed geneeriliste ravimite kasutamise soodustamiseks, muutes kohustuslikuks toimeainel põhinevad e-retseptid ja võimaluse korral odavama geneerilise ravimi määramise; määratakse väiksem omaosaluse määr nende geneeriliste ravimite puhul, millel on võrdlushinnast oluliselt madalam hind (väiksem kui 60 % võrdlushinnast) ELi teiste liikmesriikide kogemuse alusel; geneeriliste ravimite maksimaalseks hinnaks kehtestatakse 60 % sarnase toimeainega originaalravimi hinnast; |
| --- | --- |

h)

täiendavad meetmed geneeriliste ravimite kasutamise soodustamiseks, muutes kohustuslikuks toimeainel põhinevad e-retseptid ja võimaluse korral odavama geneerilise ravimi määramise; määratakse väiksem omaosaluse määr nende geneeriliste ravimite puhul, millel on võrdlushinnast oluliselt madalam hind (väiksem kui 60 % võrdlushinnast) ELi teiste liikmesriikide kogemuse alusel; geneeriliste ravimite maksimaalseks hinnaks kehtestatakse 60 % sarnase toimeainega originaalravimi hinnast;

| i) | riigile kuuluvate varade andmiku avaldamine, sealhulgas teave osaluse kohta väärtpaberibörsil noteeritud või noteerimata äriühingutes, majanduslikult tasuva kinnisvara ja maaomandi kohta; asutatakse kinnisvara arendamise peasekretariaat, et parandada kinnisvara haldamist, vabastada kinnisvara hüpoteegist ja valmistada ette erastamiseks; |
| --- | --- |

i)

riigile kuuluvate varade andmiku avaldamine, sealhulgas teave osaluse kohta väärtpaberibörsil noteeritud või noteerimata äriühingutes, majanduslikult tasuva kinnisvara ja maaomandi kohta; asutatakse kinnisvara arendamise peasekretariaat, et parandada kinnisvara haldamist, vabastada kinnisvara hüpoteegist ja valmistada ette erastamiseks;

| j) | keskpika perioodi eelarvestrateegia aastani 2015, nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse I lisas, ning vastavad rakendusaktid. Keskpika perioodi eelarvestrateegias täpsustatakse alalised konsolideerivad fiskaalmeetmed, millega tagatakse, et nõukogu otsusega aastateks 2011–2015 kehtestatud eelarvepuudujäägi ülempiiri ei ületata ning võla suhe SKPsse hakkab jätkusuutlikult vähenema; |
| --- | --- |

j)

keskpika perioodi eelarvestrateegia aastani 2015, nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse I lisas, ning vastavad rakendusaktid. Keskpika perioodi eelarvestrateegias täpsustatakse alalised konsolideerivad fiskaalmeetmed, millega tagatakse, et nõukogu otsusega aastateks 2011–2015 kehtestatud eelarvepuudujäägi ülempiiri ei ületata ning võla suhe SKPsse hakkab jätkusuutlikult vähenema;

| k) | varasid erastatakse vähemalt 390 miljoni euro väärtuses; võetakse vastu erastamiskava eesmärgiga saada 2012. aasta lõpuks tulu vähemalt 15 miljardit eurot, 2013. aasta lõpuks 22 miljardit eurot, 2014. aasta lõpuks 35 miljardit eurot ning 2015. aasta lõpuks vähemalt 50 miljardit eurot; varade (kinnisvara, kontsessioonid ja finantsvara) erastamisest saadavat tulu kasutatakse võla tasumiseks ning see ei vähenda eelarve konsolideerimise mahtu, mida on vaja artikli 1 lõikes 2 sätestatud eelarvepuudujäägi ülempiiri järgimiseks; |
| --- | --- |

k)

varasid erastatakse vähemalt 390 miljoni euro väärtuses; võetakse vastu erastamiskava eesmärgiga saada 2012. aasta lõpuks tulu vähemalt 15 miljardit eurot, 2013. aasta lõpuks 22 miljardit eurot, 2014. aasta lõpuks 35 miljardit eurot ning 2015. aasta lõpuks vähemalt 50 miljardit eurot; varade (kinnisvara, kontsessioonid ja finantsvara) erastamisest saadavat tulu kasutatakse võla tasumiseks ning see ei vähenda eelarve konsolideerimise mahtu, mida on vaja artikli 1 lõikes 2 sätestatud eelarvepuudujäägi ülempiiri järgimiseks;

| l) | asutatakse asjatundliku juhtimisega erastamisfond, et kiirendada erastamisprotsessi ning tagada selle pöördumatus ja professionaalne juhtimine; erastamisfond saab erastatavate varade seaduslikuks omanikuks; erastamisfond ei saa varasid pantida viisil, mis kahjustaks fondi eesmärke, st varade erastamist; |
| --- | --- |

l)

asutatakse asjatundliku juhtimisega erastamisfond, et kiirendada erastamisprotsessi ning tagada selle pöördumatus ja professionaalne juhtimine; erastamisfond saab erastatavate varade seaduslikuks omanikuks; erastamisfond ei saa varasid pantida viisil, mis kahjustaks fondi eesmärke, st varade erastamist;

| m) | esitatakse õigusakt mitteelujõuliste üksuste sulgemiseks, ühendamiseks või suuruse vähendamiseks; |
| --- | --- |

m)

esitatakse õigusakt mitteelujõuliste üksuste sulgemiseks, ühendamiseks või suuruse vähendamiseks;

| n) | meetmed kulukontrolli tugevdamiseks: otsus, milles määratakse kindlaks nende peaarvepidajate kvalifikatsioon ja ülesanded, kes nimetatakse ametisse kõikides valdkondlikes ministeeriumides, et tagada usaldusväärne finantskontroll; |
| --- | --- |

n)

meetmed kulukontrolli tugevdamiseks: otsus, milles määratakse kindlaks nende peaarvepidajate kvalifikatsioon ja ülesanded, kes nimetatakse ametisse kõikides valdkondlikes ministeeriumides, et tagada usaldusväärne finantskontroll;

| o) | uued kriteeriumid ja tingimused lepingute sõlmimise jaoks, mille sotsiaalkindlustusfondid sõlmivad kõigi tervishoiuteenuste osutajatega, et saavutada eesmärgiks seatud kulude vähendamine; algatatakse meditsiiniteenuste ja -kaupade ühishange, et saavutada hinna-mahu kokkulepete alusel oluline kulude vähendamine vähemalt 25 % võrreldes 2010. aastaga; |
| --- | --- |

o)

uued kriteeriumid ja tingimused lepingute sõlmimise jaoks, mille sotsiaalkindlustusfondid sõlmivad kõigi tervishoiuteenuste osutajatega, et saavutada eesmärgiks seatud kulude vähendamine; algatatakse meditsiiniteenuste ja -kaupade ühishange, et saavutada hinna-mahu kokkulepete alusel oluline kulude vähendamine vähemalt 25 % võrreldes 2010. aastaga;

| p) | arstide jaoks avaldatakse rahvusvaheliste ordineerimisjuhiste põhjal siduvad ordineerimisjuhised, et tagada ravimite kulutõhus kasutamine; avaldatakse hüvitatavate ravimite nimekiri ja seda ajakohastatakse pidevalt; |
| --- | --- |

p)

arstide jaoks avaldatakse rahvusvaheliste ordineerimisjuhiste põhjal siduvad ordineerimisjuhised, et tagada ravimite kulutõhus kasutamine; avaldatakse hüvitatavate ravimite nimekiri ja seda ajakohastatakse pidevalt;

| q) | koostatakse lühiajaline ja keskpika perioodi kava haiglate ümberkorraldamiseks, et vähendada praegust ebatõhusust, kasutada mastaabisäästu ja parandada patsientidele pakutava teenuse kvaliteeti. Eesmärk on vähendada haiglakulusid 2011. aastal vähemalt 10 % ja 2012. aastal lisaks veel täiendavalt 5 %. |
| --- | --- |

q)

koostatakse lühiajaline ja keskpika perioodi kava haiglate ümberkorraldamiseks, et vähendada praegust ebatõhusust, kasutada mastaabisäästu ja parandada patsientidele pakutava teenuse kvaliteeti. Eesmärk on vähendada haiglakulusid 2011. aastal vähemalt 10 % ja 2012. aastal lisaks veel täiendavalt 5 %.

6.   Kreeka võtab 2011. aasta septembri lõpuks järgmised meetmed:

| a) | 2012. aasta eelarve kooskõlas keskpika perioodi eelarvestrateegiaga ja eesmärgiga järgida artikli 1 lõikega 2 kehtestatud eelarvepuudujäägi ülemmäära; |
| --- | --- |

a)

2012. aasta eelarve kooskõlas keskpika perioodi eelarvestrateegiaga ja eesmärgiga järgida artikli 1 lõikega 2 kehtestatud eelarvepuudujäägi ülemmäära;

| b) | vähendatakse maksustamisega seotud tõkkeid ühinemiste ja omandamiste puhul; |
| --- | --- |

b)

vähendatakse maksustamisega seotud tõkkeid ühinemiste ja omandamiste puhul;

| c) | impordi ja ekspordiga seotud tolliprotseduuride lihtsustamine; |
| --- | --- |

c)

impordi ja ekspordiga seotud tolliprotseduuride lihtsustamine;

| d) | struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist kiirendatakse veelgi; |
| --- | --- |

d)

struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist kiirendatakse veelgi;

| e) | parema seadusandluse kava täielik rakendamine, et vähendada halduskoormust 20 % võrra (võrreldes 2008. aastaga); |
| --- | --- |

e)

parema seadusandluse kava täielik rakendamine, et vähendada halduskoormust 20 % võrra (võrreldes 2008. aastaga);

| f) | õigusakt suurte mitteelujõuliste üksuste sulgemiseks, ühendamiseks ja vähendamiseks; |
| --- | --- |

f)

õigusakt suurte mitteelujõuliste üksuste sulgemiseks, ühendamiseks ja vähendamiseks;

| g) | võetakse meetmed, mis võimaldavad vähendada riigi omanduses olevate ettevõtete hankekulusid ja kolmanda isiku kulusid, ajakohastatakse tariife ja luuakse uusi ärivaldkondi ning vähendatakse personalikulu, viies lõpule ja rakendades töötajate vähendamise kava. Üleliigse personali puhul, keda ei saa kõrvaldada värbamisreegliga, mille kohaselt viie lahkuja asemel võetakse tööle üks töötaja (2011. aastal võetakse kümne lahkuja asemel tööle üks töötaja), rakendatakse sunniviisilist koondamist ja sundpuhkust (tööjõureserv). Seda reeglit kohaldatakse ilma valdkondlike eranditeta; seda kohaldatakse ka avalik-õiguslikest äriühingutest muudesse valitsusüksustesse üle viidud personali suhtes pärast seda, kui ASEP on oma tavapäraste hindamiskriteeriumide alusel kutsekvalifikatsioonid läbi vaadanud. Tööjõureservis olevale personalile makstakse 60 % nende palgast kuni 12 kuud, seejärel nad vallandatakse; |
| --- | --- |

g)

võetakse meetmed, mis võimaldavad vähendada riigi omanduses olevate ettevõtete hankekulusid ja kolmanda isiku kulusid, ajakohastatakse tariife ja luuakse uusi ärivaldkondi ning vähendatakse personalikulu, viies lõpule ja rakendades töötajate vähendamise kava. Üleliigse personali puhul, keda ei saa kõrvaldada värbamisreegliga, mille kohaselt viie lahkuja asemel võetakse tööle üks töötaja (2011. aastal võetakse kümne lahkuja asemel tööle üks töötaja), rakendatakse sunniviisilist koondamist ja sundpuhkust (tööjõureserv). Seda reeglit kohaldatakse ilma valdkondlike eranditeta; seda kohaldatakse ka avalik-õiguslikest äriühingutest muudesse valitsusüksustesse üle viidud personali suhtes pärast seda, kui ASEP on oma tavapäraste hindamiskriteeriumide alusel kutsekvalifikatsioonid läbi vaadanud. Tööjõureservis olevale personalile makstakse 60 % nende palgast kuni 12 kuud, seejärel nad vallandatakse;

| h) | õigusraamistik, mis võimaldab kiiresti määrata maakasutust ja kiirendab riigimaa omandiõiguse registreerimist; |
| --- | --- |

h)

õigusraamistik, mis võimaldab kiiresti määrata maakasutust ja kiirendab riigimaa omandiõiguse registreerimist;

| i) | õigusakt, mis võimaldab edendada investeeringute tegemist turismisektoris (turismikeskused ja puhkekorterid turistidele), et koos maakasutuse seadusega võimaldada Kreeka turismivaldkonna kinnisvaraagentuuri (ETA) hallatavate kruntide erastamise protsessi kiirendamist; |
| --- | --- |

i)

õigusakt, mis võimaldab edendada investeeringute tegemist turismisektoris (turismikeskused ja puhkekorterid turistidele), et koos maakasutuse seadusega võimaldada Kreeka turismivaldkonna kinnisvaraagentuuri (ETA) hallatavate kruntide erastamise protsessi kiirendamist;

| j) | viiakse lõpule kehtivate sotsiaalprogrammide toimimise läbivaatamine; valitsus hindab keskvalitsuse toimimise sõltumatu läbivaatamise teise ja viimase etapi tulemusi; õigusaktid ja meetmed, millega rakendatakse keskvalitsuse tasandil avaliku halduse toimimist käsitleva läbivaatamise esimese etapi praktilisi soovitusi ning kehtivate sotsiaalprogrammide täieliku läbivaatamise praktilisi soovitusi; |
| --- | --- |

j)

viiakse lõpule kehtivate sotsiaalprogrammide toimimise läbivaatamine; valitsus hindab keskvalitsuse toimimise sõltumatu läbivaatamise teise ja viimase etapi tulemusi; õigusaktid ja meetmed, millega rakendatakse keskvalitsuse tasandil avaliku halduse toimimist käsitleva läbivaatamise esimese etapi praktilisi soovitusi ning kehtivate sotsiaalprogrammide täieliku läbivaatamise praktilisi soovitusi;

| k) | põhjalikult vaadatakse läbi riiklike teiseste/täiendavate pensionifondide toimimine, sealhulgas sotsiaalhoolekandefondide ja ühtse maksumääraga skeemide toimimine. Läbivaatamise eesmärk on stabiliseerida pensionikulutused, tagada nende skeemide suhtes eelarveneutraalsus ning tagada süsteemi jätkusuutlikkus keskpikas ja pikas perspektiivis. Läbivaatamisega saavutatakse järgmist: olemasolevate fondide arvu täiendav vähendamine; tasakaalustamatuse kõrvaldamine fondides, kus on puudujääk; jooksvate kulude stabiliseerimine jätkusuutlikul tasemel, tehes selleks asjakohaseid kohandamisi alates 1. jaanuarist 2012; teiseste skeemide pikaajaline jätkusuutlikkus, luues selge seose sissemaksete ja hüvitiste vahel; |
| --- | --- |

k)

põhjalikult vaadatakse läbi riiklike teiseste/täiendavate pensionifondide toimimine, sealhulgas sotsiaalhoolekandefondide ja ühtse maksumääraga skeemide toimimine. Läbivaatamise eesmärk on stabiliseerida pensionikulutused, tagada nende skeemide suhtes eelarveneutraalsus ning tagada süsteemi jätkusuutlikkus keskpikas ja pikas perspektiivis. Läbivaatamisega saavutatakse järgmist: olemasolevate fondide arvu täiendav vähendamine; tasakaalustamatuse kõrvaldamine fondides, kus on puudujääk; jooksvate kulude stabiliseerimine jätkusuutlikul tasemel, tehes selleks asjakohaseid kohandamisi alates 1. jaanuarist 2012; teiseste skeemide pikaajaline jätkusuutlikkus, luues selge seose sissemaksete ja hüvitiste vahel;

| l) | tehakse kindlaks skeemid, mille puhul pensionile jäämisel makstav ühekordne summa ei ole vastavuses tehtud sissemaksetega, et maksmist 2011. aasta detsembri lõpuks kohandada; |
| --- | --- |

l)

tehakse kindlaks skeemid, mille puhul pensionile jäämisel makstav ühekordne summa ei ole vastavuses tehtud sissemaksetega, et maksmist 2011. aasta detsembri lõpuks kohandada;

| m) | täiendavad meetmed elektrooniliste ravimiretseptide, diagnostika ja arsti saatekirjade kulutõhusaks laiendamiseks kõikidele sotsiaalkindlustusfondidele, tervisekeskustele ja haiglatele. Valitsus viib kooskõlas ELi riigihangete eeskirjadega läbi hankemenetlused, mis on vajalikud ulatusliku ja ühtse tervishoiu infosüsteemi (e-tervise süsteem) rakendamiseks; |
| --- | --- |

m)

täiendavad meetmed elektrooniliste ravimiretseptide, diagnostika ja arsti saatekirjade kulutõhusaks laiendamiseks kõikidele sotsiaalkindlustusfondidele, tervisekeskustele ja haiglatele. Valitsus viib kooskõlas ELi riigihangete eeskirjadega läbi hankemenetlused, mis on vajalikud ulatusliku ja ühtse tervishoiu infosüsteemi (e-tervise süsteem) rakendamiseks;

| n) | täiendavad meetmed tagamaks, et riiklikes haiglates kasutatavate ravimite kogusest moodustavad vähemalt 30 % geneerilised ravimid, mille hind on madalam kui samalaadsete originaalravimite hind, ning patendikaitseta ravimid, eelkõige muutes kohustuslikuks kõikidele riiklikele haiglatele hankida ravimeid toimeaine alusel; |
| --- | --- |

n)

täiendavad meetmed tagamaks, et riiklikes haiglates kasutatavate ravimite kogusest moodustavad vähemalt 30 % geneerilised ravimid, mille hind on madalam kui samalaadsete originaalravimite hind, ning patendikaitseta ravimid, eelkõige muutes kohustuslikuks kõikidele riiklikele haiglatele hankida ravimeid toimeaine alusel;

| o) | otsused näha ette ühtne riigihankeasutus ja luua ametikohad ühtse riigihankeasutuse personalile ning näha ette riigihankeasutuse inimressursi ja teenuste korraldus vastavalt riigihankeasutust käsitleva seaduse sätetele; määrata ühtse riigihankeasutuse liikmed; |
| --- | --- |

o)

otsused näha ette ühtne riigihankeasutus ja luua ametikohad ühtse riigihankeasutuse personalile ning näha ette riigihankeasutuse inimressursi ja teenuste korraldus vastavalt riigihankeasutust käsitleva seaduse sätetele; määrata ühtse riigihankeasutuse liikmed;

| p) | avaldatakse igakuised andmed mitmete valitsusasutuste töötajate liikumise kohta (tööle võtmine, töölt lahkumine, liikumine üksuste vahel. |
| --- | --- |

p)

avaldatakse igakuised andmed mitmete valitsusasutuste töötajate liikumise kohta (tööle võtmine, töölt lahkumine, liikumine üksuste vahel.

7.   Kreeka võtab 2011. aasta detsembri lõpuks järgmised meetmed:

| a) | 2012. aasta eelarve võetakse lõplikult vastu; |
| --- | --- |

a)

2012. aasta eelarve võetakse lõplikult vastu;

| b) | ajavahemikku 2007–2013 hõlmava siseriikliku strateegilise viiteraamistiku kohaste tegevusprogrammide kõikide juhtimis- ja vahendusasutuste haldussuutlikkuse tõhustamine ning nende sertimine vastavalt standardile ISO 9001:2008 (kvaliteedijuhtimine); |
| --- | --- |

b)

ajavahemikku 2007–2013 hõlmava siseriikliku strateegilise viiteraamistiku kohaste tegevusprogrammide kõikide juhtimis- ja vahendusasutuste haldussuutlikkuse tõhustamine ning nende sertimine vastavalt standardile ISO 9001:2008 (kvaliteedijuhtimine);

| c) | juhtumipõhine haigla kuluarvestussüsteem, mida kasutatakse alates 2013. aastast eelarvestamise eesmärgil; |
| --- | --- |

c)

juhtumipõhine haigla kuluarvestussüsteem, mida kasutatakse alates 2013. aastast eelarvestamise eesmärgil;

| d) | õigusaktid, millega rakendatakse keskvalitsuse tasandil avaliku halduse toimimist käsitleva läbivaatamise esimese etapi praktilisi soovitusi ning kehtivate sotsiaalprogrammide täieliku läbivaatamise praktilisi soovitusi; hinnatakse keskvalitsuse toimimise sõltumatu läbivaatamise teise ja viimase etapi tulemusi; |
| --- | --- |

d)

õigusaktid, millega rakendatakse keskvalitsuse tasandil avaliku halduse toimimist käsitleva läbivaatamise esimese etapi praktilisi soovitusi ning kehtivate sotsiaalprogrammide täieliku läbivaatamise praktilisi soovitusi; hinnatakse keskvalitsuse toimimise sõltumatu läbivaatamise teise ja viimase etapi tulemusi;

| e) | ühtne riigihankeasutus alustab tegevust ja tal on vahendid, mida on vaja tegevuskavas kindlaks määratud volituste, eesmärkide, pädevuse ja õiguste täitmiseks; |
| --- | --- |

e)

ühtne riigihankeasutus alustab tegevust ja tal on vahendid, mida on vaja tegevuskavas kindlaks määratud volituste, eesmärkide, pädevuse ja õiguste täitmiseks;

| f) | vaadatakse läbi erasektori teenuseosutajate poolt allhanke korras osutatavate meditsiiniteenuste tasud, et vähendada seotud kulusid 2011. aastal vähemalt 15 % ja 2012. aastal täiendavalt 15 %; |
| --- | --- |

f)

vaadatakse läbi erasektori teenuseosutajate poolt allhanke korras osutatavate meditsiiniteenuste tasud, et vähendada seotud kulusid 2011. aastal vähemalt 15 % ja 2012. aastal täiendavalt 15 %;

| g) | võetakse meetmed maksusüsteemi lihtsustamiseks, maksubaaside laiendamiseks ja maksumäärade vähendamiseks eelarveneutraalsel viisil seoses üksikisiku tulumaksu, ettevõtte tulumaksu ja käibemaksuga; |
| --- | --- |

g)

võetakse meetmed maksusüsteemi lihtsustamiseks, maksubaaside laiendamiseks ja maksumäärade vähendamiseks eelarveneutraalsel viisil seoses üksikisiku tulumaksu, ettevõtte tulumaksu ja käibemaksuga;

| h) | täiendavad meetmed tagamaks, et riiklikes haiglates kasutatavate ravimite kogusest moodustavad vähemalt 50 % geneerilised ravimid, mille hind on madalam kui samalaadsete originaalravimite hind, ning patendikaitseta ravimid, eelkõige muutes kohustuslikuks kõikidele riiklikele haiglatele hankida ravimeid toimeaine alusel. |
| --- | --- |

h)

täiendavad meetmed tagamaks, et riiklikes haiglates kasutatavate ravimite kogusest moodustavad vähemalt 50 % geneerilised ravimid, mille hind on madalam kui samalaadsete originaalravimite hind, ning patendikaitseta ravimid, eelkõige muutes kohustuslikuks kõikidele riiklikele haiglatele hankida ravimeid toimeaine alusel.

8.   Kreeka võtab 2012. aasta märtsi lõpuks järgmised meetmed:

| a) | teisese/täiendava pensioniskeemi reformimine, milleks ühendatakse fondid ja hakatakse hüvitiste suurust arvutama uue tingliku kindlaksmääratud maksetega kogumispensionisüsteemi alusel; nominaalsete täiendavate pensionitoetuste külmutamine ja asendusmäärade vähendamine puudujäägiga fondides omandatud õiguste puhul vastavalt riikliku aktuaarasutuse koostatud kindlustusmatemaatilisele uuringule. Kui kindlustusmatemaatiline uuring ei ole valmis, tuleb asendusmäärasid alates 1. jaanuarist 2012 vähendada, et vältida puudujääki; |
| --- | --- |

a)

teisese/täiendava pensioniskeemi reformimine, milleks ühendatakse fondid ja hakatakse hüvitiste suurust arvutama uue tingliku kindlaksmääratud maksetega kogumispensionisüsteemi alusel; nominaalsete täiendavate pensionitoetuste külmutamine ja asendusmäärade vähendamine puudujäägiga fondides omandatud õiguste puhul vastavalt riikliku aktuaarasutuse koostatud kindlustusmatemaatilisele uuringule. Kui kindlustusmatemaatiline uuring ei ole valmis, tuleb asendusmäärasid alates 1. jaanuarist 2012 vähendada, et vältida puudujääki;

| b) | apteekide kasumimarginaali arvutamine kindla summana koos väikese kasumimarginaaliga, et vähendada üldist kasumimarginaali mitte rohkem kui 15 protsendini, sealhulgas kõige kallimate ravimite puhul. |
| --- | --- |

b)

apteekide kasumimarginaali arvutamine kindla summana koos väikese kasumimarginaaliga, et vähendada üldist kasumimarginaali mitte rohkem kui 15 protsendini, sealhulgas kõige kallimate ravimite puhul.

Artikkel 3

Kreeka teeb komisjoniga täiel määral koostööd ja edastab põhjendatud taotluse korral komisjonile viivitamata andmed või dokumendid, mida on vaja selleks, et jälgida, kas käesolevat otsust täidetakse.

Artikkel 4

1.   Kreeka esitab nõukogule ja komisjonile kord kvartalis aruande, milles on esitatud poliitilised meetmed, mida on võetud käesoleva otsuse täitmiseks.

2.   Lõikes 1 osutatud aruanded sisaldavad järgmist üksikasjalikku teavet:

| a) | konkreetsed meetmed, mida on rakendatud aruande esitamise kuupäevaks, et täita käesolevat otsust, sealhulgas nende kvantitatiivne eelarvemõju; |
| --- | --- |

a)

konkreetsed meetmed, mida on rakendatud aruande esitamise kuupäevaks, et täita käesolevat otsust, sealhulgas nende kvantitatiivne eelarvemõju;

| b) | konkreetsed meetmed, mida kavatsetakse rakendada pärast aruande esitamise kuupäeva, et täita käesolevat otsust, ning kõnealuste meetmete rakendamise ajakava ja nende mõju eelarvele; |
| --- | --- |

b)

konkreetsed meetmed, mida kavatsetakse rakendada pärast aruande esitamise kuupäeva, et täita käesolevat otsust, ning kõnealuste meetmete rakendamise ajakava ja nende mõju eelarvele;

| c) | riigieelarve igakuine täitmine; |
| --- | --- |

c)

riigieelarve igakuine täitmine;

| d) | aastast lühemaid ajavahemikke hõlmavad andmed sotsiaalkindlustuse, kohalike omavalitsuste ning eelarveväliste vahendite kasutamise kohta; |
| --- | --- |

d)

aastast lühemaid ajavahemikke hõlmavad andmed sotsiaalkindlustuse, kohalike omavalitsuste ning eelarveväliste vahendite kasutamise kohta;

| e) | võlakirjade emiteerimine ja tagasiostmine; |
| --- | --- |

e)

võlakirjade emiteerimine ja tagasiostmine;

| f) | teave avaliku sektori alaliste ja ajutiste töötajate arvu muutmise kohta; |
| --- | --- |

f)

teave avaliku sektori alaliste ja ajutiste töötajate arvu muutmise kohta;

| g) | maksmisele kuuluvad valitsemissektori kulud, määrates kindlaks kulud, mille väljamaksmise tähtpäev on möödunud; |
| --- | --- |

g)

maksmisele kuuluvad valitsemissektori kulud, määrates kindlaks kulud, mille väljamaksmise tähtpäev on möödunud;

| h) | avalik-õiguslike ettevõtjate ja muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukord. |
| --- | --- |

h)

avalik-õiguslike ettevõtjate ja muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukord.

3.   Komisjon ja nõukogu analüüsivad aruandeid, et anda hinnang selle kohta, kas Kreeka täidab käesolevat otsust. Seoses kõnealuste hinnangutega võib komisjon määrata kindlaks meetmed, mida on vaja võtta käesoleva otsusega ettenähtud kohandamiskava saavutamiseks, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 5

Otsus 2010/320/EL tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale otsusele ning neid loetakse vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 6

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SAWICKI

---

(1)  ELT L 145, 11.6.2010, lk 6.

1

(2)  Vt I lisa.

2

(3)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

3

(4)  Eurostati pressiteade nr 55/2010, 22. aprill 2010.

4

(5)  Eurostati pressiteade nr 60/2011, 26. aprill 2011.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36).

6

(7)  Nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1).

7

(8)  Komisjoni 3. veebruari 2000. aasta määrus (EÜ) nr 264/2000 nõukogu määruse (EÜ) nr 2223/96 rakendamise kohta seoses avaliku sektori lühiajalise rahandusstatistikaga (EÜT L 29, 4.2.2000, lk 4).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1221/2002 valitsemissektori muude kontode kui rahastamiskontod kvartaliandmete kohta (EÜT L 179, 9.7.2002, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 501/2004 valitsemissektori rahastamiskontode kvartaliandmete kohta (ELT L 81, 19.3.2004, lk 1).

10

(11)  Nõukogu 28. juuni 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1222/2004 kvartaalset valitsemissektori võlga käsitlevate andmete kogumise ja edastamise kohta (ELT L 233, 2.7.2004, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1161/2005 muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmete koostamise kohta institutsiooniliste sektorite kaupa (ELT L 191, 22.7.2005, lk 22).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

13

(14)  Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).

14

---

I LISA

Keskpika perioodi eelarvestrateegia meetmed

(nagu on osutatud käesoleva otsuse artikli 2 lõikes 5)

Keskpika perioodi eelarvestrateegia kuni aastani 2015 sisaldab järgmist.

| | Palgakulude kärpimine vähemalt 770 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 600 miljonit eurot 2012. aastal, 448 miljonit eurot 2013. aastal, 306 miljonit eurot 2014. aastal ja 71 miljonit eurot 2015. aastal, minnes selle eeskirja rakendamisest, mille kohaselt viie töölt lahkuva inimese asemel võetakse tööle üks inimene, veelgi kaugemale (üks uus töötaja iga kümne lahkuva inimese asemel 2011. aastal); avaliku sektori töötajate nädalase töötundide arvu suurendamine 37,5 tunnilt 40 tunnile ning ületunnitasu vähendamine; tasustatavate komiteede ja nõukogude arvu vähendamine; muude täiendavate hüvitiste, toetuste ja lisatasude vähendamine; alltöövõtjate arvu vähendamine (50 % 2011. aastal ning lisaks 10 % 2012. aastal ja edaspidi); automaatse palgatõusu ajutine peatamine; uue palgaastmestiku rakendamine; osalise tööajaga töötamise ja palgata puhkuse kehtestamine avalikus sektoris; sõjaväe- ja politseiakadeemiatesse vastuvõetavate arvu vähendamine, liigsete töötajate ülekandmine tööjõureservi, mille puhul töötajatele makstakse kuni 12 kuu jooksul 60 % palgast, ning tootlikkushüvitise vähendamine 50 % võrra. |
| --- | --- |

Palgakulude kärpimine vähemalt 770 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 600 miljonit eurot 2012. aastal, 448 miljonit eurot 2013. aastal, 306 miljonit eurot 2014. aastal ja 71 miljonit eurot 2015. aastal, minnes selle eeskirja rakendamisest, mille kohaselt viie töölt lahkuva inimese asemel võetakse tööle üks inimene, veelgi kaugemale (üks uus töötaja iga kümne lahkuva inimese asemel 2011. aastal); avaliku sektori töötajate nädalase töötundide arvu suurendamine 37,5 tunnilt 40 tunnile ning ületunnitasu vähendamine; tasustatavate komiteede ja nõukogude arvu vähendamine; muude täiendavate hüvitiste, toetuste ja lisatasude vähendamine; alltöövõtjate arvu vähendamine (50 % 2011. aastal ning lisaks 10 % 2012. aastal ja edaspidi); automaatse palgatõusu ajutine peatamine; uue palgaastmestiku rakendamine; osalise tööajaga töötamise ja palgata puhkuse kehtestamine avalikus sektoris; sõjaväe- ja politseiakadeemiatesse vastuvõetavate arvu vähendamine, liigsete töötajate ülekandmine tööjõureservi, mille puhul töötajatele makstakse kuni 12 kuu jooksul 60 % palgast, ning tootlikkushüvitise vähendamine 50 % võrra.

| | Riigi halduskulude kärpimine vähemalt 190 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 92 miljonit eurot 2012. aastal, 161 miljonit eurot 2013. aastal, 323 miljonit eurot 2014. aastal ja 370 miljonit eurot 2015. aastal, rakendades e-riigihankesüsteemi kõigi riigihangete puhul; avalike teenuste energiakulutuste ratsionaliseerimine; rendikulude vähendamine riigivara tõhusama kasutamise teel; kõigi telekommunikatsioonikulude vähendamine, ajalehtede tasuta levitamise kaotamine; kõigi algse eelarvega ettenähtud tegevuskulude kärpimine; avaliku sektori kulutuste kontrollväärtuste rakendamine pärast valitsemissektori kulude juhtimise infosüsteemi üheaastast täielikku toimimist. |
| --- | --- |

Riigi halduskulude kärpimine vähemalt 190 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 92 miljonit eurot 2012. aastal, 161 miljonit eurot 2013. aastal, 323 miljonit eurot 2014. aastal ja 370 miljonit eurot 2015. aastal, rakendades e-riigihankesüsteemi kõigi riigihangete puhul; avalike teenuste energiakulutuste ratsionaliseerimine; rendikulude vähendamine riigivara tõhusama kasutamise teel; kõigi telekommunikatsioonikulude vähendamine, ajalehtede tasuta levitamise kaotamine; kõigi algse eelarvega ettenähtud tegevuskulude kärpimine; avaliku sektori kulutuste kontrollväärtuste rakendamine pärast valitsemissektori kulude juhtimise infosüsteemi üheaastast täielikku toimimist.

| | Eelarveväliste vahenditega seotud kulutuste ja muudele üksustele tehtavate ülekannete kärpimine vähemalt 540 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 150 miljonit eurot 2012. aastal, 200 miljonit eurot 2013. aastal, 200 miljonit eurot 2014. aastal ja 150 miljonit eurot 2015. aastal, hinnates kõigi avalikult sektorilt toetust saavate üksuste funktsiooni, elujõulisust ja kulusid ning nende ühendamist ja sulgemist; haridusasutuste (koolid, kõrgkoolid) ühendamine/sulgemine ning neile antavate toetuste vähendamine; valitsemissektorivälistele üksustele antavate riigi toetuste vähendamine ning tegevuskava koostamine üksuste lõpetamise, ühendamise ja vähendamise kohta. |
| --- | --- |

Eelarveväliste vahenditega seotud kulutuste ja muudele üksustele tehtavate ülekannete kärpimine vähemalt 540 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 150 miljonit eurot 2012. aastal, 200 miljonit eurot 2013. aastal, 200 miljonit eurot 2014. aastal ja 150 miljonit eurot 2015. aastal, hinnates kõigi avalikult sektorilt toetust saavate üksuste funktsiooni, elujõulisust ja kulusid ning nende ühendamist ja sulgemist; haridusasutuste (koolid, kõrgkoolid) ühendamine/sulgemine ning neile antavate toetuste vähendamine; valitsemissektorivälistele üksustele antavate riigi toetuste vähendamine ning tegevuskava koostamine üksuste lõpetamise, ühendamise ja vähendamise kohta.

| | Riigiettevõtete kulude kärpimine vähemalt 414 miljonit 2012. aastal ning täiendavalt 329 miljonit eurot 2013. aastal, 297 miljonit eurot 2014. aastal ja 274 miljonit eurot 2015. aastal, suurendades raudteeettevõtte OSE, Ateena transpordivõrgu (OASA) ja muude ettevõtete tulusid ning rakendades restruktureerimis- ja erastamiskavad ettevõtetes Hellenic Defence Systems, Hellenic Aeronautical Industry, Hellenic Horse Racing Corporation; ettevõtete selliste varade müük, mis ei ole seotud põhitegevusega; personalikulude kärped; ettevõtete tegevuskulude kärpimine ning ettevõtete ühendamine ja lõpetamine. |
| --- | --- |

Riigiettevõtete kulude kärpimine vähemalt 414 miljonit 2012. aastal ning täiendavalt 329 miljonit eurot 2013. aastal, 297 miljonit eurot 2014. aastal ja 274 miljonit eurot 2015. aastal, suurendades raudteeettevõtte OSE, Ateena transpordivõrgu (OASA) ja muude ettevõtete tulusid ning rakendades restruktureerimis- ja erastamiskavad ettevõtetes Hellenic Defence Systems, Hellenic Aeronautical Industry, Hellenic Horse Racing Corporation; ettevõtete selliste varade müük, mis ei ole seotud põhitegevusega; personalikulude kärped; ettevõtete tegevuskulude kärpimine ning ettevõtete ühendamine ja lõpetamine.

| | Kaitsealaste tegevuskulude kärpimine vähemalt 133 miljonit eurot 2013. aastal ja täiendavalt 133 miljonit eurot 2014. aastal ja 134 miljonit eurot 2015. aastal, lisaks sõjaväevarustuse hangete (tarnete) vähendamisele 830 miljoni euro võrra aastatel 2010–2015. |
| --- | --- |

Kaitsealaste tegevuskulude kärpimine vähemalt 133 miljonit eurot 2013. aastal ja täiendavalt 133 miljonit eurot 2014. aastal ja 134 miljonit eurot 2015. aastal, lisaks sõjaväevarustuse hangete (tarnete) vähendamisele 830 miljoni euro võrra aastatel 2010–2015.

| | Tervishoiukulude ja ravimitele tehtavate kulutuste kärpimine vähemalt 310 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 697 miljonit eurot 2012. aastal, 349 miljonit eurot 2013. aastal, 303 miljonit eurot 2014. aastal ja 463 miljonit eurot 2015. aastal, rakendades uut tervishoiukava ja seeläbi vähendades haiglate kulusid; muude järelevalve all olevate asutuste kui haiglad funktsiooni ja kulude ümberhindamine; keskse hankesüsteemi rakendamine; keskmise haigusjuhu kulu kärpimine parimate tavade ülevõtmise teel; kindlustamata isikutele pakutavate teenuste vähendamine (tervishoiuteenuste kasutamise kontroll); tasu kehtestamine välisriikide kodanikele pakutavate teenuste eest; riikliku esmase tervishoiu organisatsiooni (National Organization for Primary Healthcare – EOPI) toimimine; käsitsi kirjutatud retseptide skaneerimine sotsiaalkindlustusasutuses (IKA); käsimüügiravimite loetelu pikendamine; ravimite uued hinnad; kindlustuse hinna kehtestamine sotsiaalkindlustussektoris ja e-retsepti süsteemi täielik rakendamine. |
| --- | --- |

Tervishoiukulude ja ravimitele tehtavate kulutuste kärpimine vähemalt 310 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 697 miljonit eurot 2012. aastal, 349 miljonit eurot 2013. aastal, 303 miljonit eurot 2014. aastal ja 463 miljonit eurot 2015. aastal, rakendades uut tervishoiukava ja seeläbi vähendades haiglate kulusid; muude järelevalve all olevate asutuste kui haiglad funktsiooni ja kulude ümberhindamine; keskse hankesüsteemi rakendamine; keskmise haigusjuhu kulu kärpimine parimate tavade ülevõtmise teel; kindlustamata isikutele pakutavate teenuste vähendamine (tervishoiuteenuste kasutamise kontroll); tasu kehtestamine välisriikide kodanikele pakutavate teenuste eest; riikliku esmase tervishoiu organisatsiooni (National Organization for Primary Healthcare – EOPI) toimimine; käsitsi kirjutatud retseptide skaneerimine sotsiaalkindlustusasutuses (IKA); käsimüügiravimite loetelu pikendamine; ravimite uued hinnad; kindlustuse hinna kehtestamine sotsiaalkindlustussektoris ja e-retsepti süsteemi täielik rakendamine.

| | Sotsiaaltoetuste kärpimine vähemalt 1 188 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 1 230 miljonit eurot 2012. aastal, 1 025 miljonit eurot 2013. aastal, 1 010 miljonit eurot 2014. aastal ja 700 miljonit eurot 2015. aastal, kohandades täiendavaid pensioniskeeme ja seejärel külmutades asjaomased pensionid 2015. aastani; baaspensioni külmutamine; invaliidsuspensionide süsteemi reform; pensionäride loendus ja isikuandmete ristkontroll, täielikult rakendades sotsiaalkindlustusnumbrite süsteemi ja pensionide ülempiiri; pensionikriteeriumide ratsionaliseerimine (EKAS); OEE-OEK ja Kreeka tööhõiveameti (OAED) hüvitiste ja hüvitiste saajate ratsionaliseerimine; pensionile jäämisel makstavate ühekordsete summade kärpimine; isikuandmete ristkontroll ülempiiri kehtestamisel töötajate puhul, kes saavad liituda OAED skeemidega; põllumajandustootjate kindlustusorganisatsiooni (OGA) baaspensioni ja muude sotsiaalkindlustusfondide madalamate pensionitasemete vähendamine ning alalisel elukohal põhinevate kriteeriumide karmistamine; sotsiaaltoetuskulutuste vähendamine andmete ristkontrolli kaudu; ravikindlustushüvitiste ühtne reguleerimine kõigi sotsiaalkindlustusfondide puhul; ühtsed lepingud erahaiglate ja tervisekeskustega; rahaliste ja mitterahaliste sotsiaaltoetuste läbivaatamine ning vähem tõhusamate kaotamine; pensionäri erimakse (seadus 3863/2010) suurendamine pensionäride puhul, kelle igakuine pension on üle 1 700 euro; erisotsiaalmakse suurendamine pensionäride puhul, kelle vanus on alla 60 aasta ja kelle igakuine pension on üle 1 700 euro; astmelise erimakse kehtestamine täiendava pensioni suhtes, mis on üle 300 euro kuus, meremeeste pensioniskeemi (NAT) ja OTE pensioniskeemi tehtavate ülekannete vähendamine ning sellega kaasnev pensionikulude vähendamine või hüvitise saajate tehtavate osamaksete suurendamine. |
| --- | --- |

Sotsiaaltoetuste kärpimine vähemalt 1 188 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 1 230 miljonit eurot 2012. aastal, 1 025 miljonit eurot 2013. aastal, 1 010 miljonit eurot 2014. aastal ja 700 miljonit eurot 2015. aastal, kohandades täiendavaid pensioniskeeme ja seejärel külmutades asjaomased pensionid 2015. aastani; baaspensioni külmutamine; invaliidsuspensionide süsteemi reform; pensionäride loendus ja isikuandmete ristkontroll, täielikult rakendades sotsiaalkindlustusnumbrite süsteemi ja pensionide ülempiiri; pensionikriteeriumide ratsionaliseerimine (EKAS); OEE-OEK ja Kreeka tööhõiveameti (OAED) hüvitiste ja hüvitiste saajate ratsionaliseerimine; pensionile jäämisel makstavate ühekordsete summade kärpimine; isikuandmete ristkontroll ülempiiri kehtestamisel töötajate puhul, kes saavad liituda OAED skeemidega; põllumajandustootjate kindlustusorganisatsiooni (OGA) baaspensioni ja muude sotsiaalkindlustusfondide madalamate pensionitasemete vähendamine ning alalisel elukohal põhinevate kriteeriumide karmistamine; sotsiaaltoetuskulutuste vähendamine andmete ristkontrolli kaudu; ravikindlustushüvitiste ühtne reguleerimine kõigi sotsiaalkindlustusfondide puhul; ühtsed lepingud erahaiglate ja tervisekeskustega; rahaliste ja mitterahaliste sotsiaaltoetuste läbivaatamine ning vähem tõhusamate kaotamine; pensionäri erimakse (seadus 3863/2010) suurendamine pensionäride puhul, kelle igakuine pension on üle 1 700 euro; erisotsiaalmakse suurendamine pensionäride puhul, kelle vanus on alla 60 aasta ja kelle igakuine pension on üle 1 700 euro; astmelise erimakse kehtestamine täiendava pensioni suhtes, mis on üle 300 euro kuus, meremeeste pensioniskeemi (NAT) ja OTE pensioniskeemi tehtavate ülekannete vähendamine ning sellega kaasnev pensionikulude vähendamine või hüvitise saajate tehtavate osamaksete suurendamine.

| | Kohalikele omavalitsustele riigi poolt tehtavate ülekannete kärpimine vähemalt 150 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 355 miljonit eurot 2012. aastal, 345 miljonit eurot 2013. aastal, 350 miljonit eurot 2014. aastal ja 305 miljonit eurot 2015. aastal. Need vähendamised saavutatakse peamiselt kärpides kohalike omavalitsuste kulutusi vähemalt 150 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 250 miljonit eurot 2012. aastal, 175 miljonit eurot 2013. aastal, 170 miljonit eurot 2014. aastal ja 160 miljonit eurot 2015. aastal. Lisaks suureneb kohalike omavalitsuste omatulu vähemalt 105 miljonit eurot 2012. aastal ning täiendavalt 170 miljonit eurot 2013. aastal, 130 miljonit eurot 2014. aastal ja 145 miljonit eurot 2015. aastal, sest suurendatakse tollidelt, tasudelt ja õigustelt saadavaid tulusid, samuti muid kohalike omavalitsuste liitmise tulemusel saadavaid tulusid ning parandatakse kohalike maksudega seotud nõuete täitmist, nähes ette tõendi kohalike maksude tasumise kohta. |
| --- | --- |

Kohalikele omavalitsustele riigi poolt tehtavate ülekannete kärpimine vähemalt 150 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 355 miljonit eurot 2012. aastal, 345 miljonit eurot 2013. aastal, 350 miljonit eurot 2014. aastal ja 305 miljonit eurot 2015. aastal. Need vähendamised saavutatakse peamiselt kärpides kohalike omavalitsuste kulutusi vähemalt 150 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 250 miljonit eurot 2012. aastal, 175 miljonit eurot 2013. aastal, 170 miljonit eurot 2014. aastal ja 160 miljonit eurot 2015. aastal. Lisaks suureneb kohalike omavalitsuste omatulu vähemalt 105 miljonit eurot 2012. aastal ning täiendavalt 170 miljonit eurot 2013. aastal, 130 miljonit eurot 2014. aastal ja 145 miljonit eurot 2015. aastal, sest suurendatakse tollidelt, tasudelt ja õigustelt saadavaid tulusid, samuti muid kohalike omavalitsuste liitmise tulemusel saadavaid tulusid ning parandatakse kohalike maksudega seotud nõuete täitmist, nähes ette tõendi kohalike maksude tasumise kohta.

| | Avaliku sektori investeerimiseelarve kulutuste (riigisiseselt rahastatavad riiklikud investeeringud ja investeeringutoetused) ja halduskulude vähendamine 2011. aastal 950 miljoni euro võrra, millest 350 miljonit eurot alaliselt, ning 2012. aastal täiendavalt 154 miljoni euro võrra (halduskulud). |
| --- | --- |

Avaliku sektori investeerimiseelarve kulutuste (riigisiseselt rahastatavad riiklikud investeeringud ja investeeringutoetused) ja halduskulude vähendamine 2011. aastal 950 miljoni euro võrra, millest 350 miljonit eurot alaliselt, ning 2012. aastal täiendavalt 154 miljoni euro võrra (halduskulud).

| | Maksude suurendamine vähemalt 2 017 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 3 678 miljonit eurot 2012. aastal, 156 miljonit eurot 2013. aastal, 685 miljonit eurot 2014. aastal, suurendades alates 2011. aasta septembrist restoranide ja baaride suhtes kohaldatavat käibemaksumäära 13 protsendilt 23 protsendile; kinnisvaramaksude suurendamine; maksuvaba piirmäära vähendamine 8 000 euroni ning progresseeruva solidaarsusmaksu kehtestamine; füüsilisest isikust ettevõtjate eelmaksustamise ja nende maksude suurendamine; maksuvabastuste/maksukulude vähendamine; tubakatoodete maksustamise korra muutmine, kiirendades aktsiisi maksmist ja muutes maksustruktuuri; karastusjookide aktsiis; maagaasi ja vedelgaasi aktsiis; kütteõli maksusoodustuse kaotamine (ettevõtjatele alates 2011. aasta oktoobrist ning kodumajapidamistele progresseeruvalt alates 2011. aasta oktoobrist kuni 2013. aasta oktoobrini); mootorsõidukimaksu suurendamine; sõidukite, mootorrataste ja basseinide suhtes kohaldatav erimaks; loata ehitatud ehitiste puhul kohaldatavate trahvide suurendamine ja planeeringutega seotud rikkumiste lahendamine; eraisikutele kuuluvate aluste ja jahtide maksustamine; hinnalise kinnisvara erimaks; ning suitsetamisruumide erimaks. |
| --- | --- |

Maksude suurendamine vähemalt 2 017 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 3 678 miljonit eurot 2012. aastal, 156 miljonit eurot 2013. aastal, 685 miljonit eurot 2014. aastal, suurendades alates 2011. aasta septembrist restoranide ja baaride suhtes kohaldatavat käibemaksumäära 13 protsendilt 23 protsendile; kinnisvaramaksude suurendamine; maksuvaba piirmäära vähendamine 8 000 euroni ning progresseeruva solidaarsusmaksu kehtestamine; füüsilisest isikust ettevõtjate eelmaksustamise ja nende maksude suurendamine; maksuvabastuste/maksukulude vähendamine; tubakatoodete maksustamise korra muutmine, kiirendades aktsiisi maksmist ja muutes maksustruktuuri; karastusjookide aktsiis; maagaasi ja vedelgaasi aktsiis; kütteõli maksusoodustuse kaotamine (ettevõtjatele alates 2011. aasta oktoobrist ning kodumajapidamistele progresseeruvalt alates 2011. aasta oktoobrist kuni 2013. aasta oktoobrini); mootorsõidukimaksu suurendamine; sõidukite, mootorrataste ja basseinide suhtes kohaldatav erimaks; loata ehitatud ehitiste puhul kohaldatavate trahvide suurendamine ja planeeringutega seotud rikkumiste lahendamine; eraisikutele kuuluvate aluste ja jahtide maksustamine; hinnalise kinnisvara erimaks; ning suitsetamisruumide erimaks.

| | Maksunormide täitmise parandamine vähemalt 878 miljonit eurot 2013. aastal ning täiendavalt 975 miljonit eurot 2014. aastal ja 1 147 miljonit eurot 2015. aastal. |
| --- | --- |

Maksunormide täitmise parandamine vähemalt 878 miljonit eurot 2013. aastal ning täiendavalt 975 miljonit eurot 2014. aastal ja 1 147 miljonit eurot 2015. aastal.

| | Sotsiaalmaksete suurendamine vähemalt 629 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 259 miljonit eurot 2012. aastal, 714 miljonit eurot 2013. aastal, 1 139 miljonit eurot 2014. aastal ja 504 miljonit eurot 2015. aastal, täielikult rakendades töötasu ja sotsiaalkindlustusmaksete ühtse maksemeetodi; maksemäärade suurendamine OGA ja ETAA hüvitiste saajate puhul; OAEE hüvitiste saajate solidaarsusfondi loomine; erasektori töötajate töötuskindlustusmaksete kohandamine; füüsilisest isikust ettevõtjate töötuskindlustusmaksete kehtestamine; avaliku sektori (sealhulgas riigiettevõtted, kohalikud omavalitsused ja muud avalikud üksused) töötajate töötuskindlustusmaksete kehtestamine. |
| --- | --- |

Sotsiaalmaksete suurendamine vähemalt 629 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 259 miljonit eurot 2012. aastal, 714 miljonit eurot 2013. aastal, 1 139 miljonit eurot 2014. aastal ja 504 miljonit eurot 2015. aastal, täielikult rakendades töötasu ja sotsiaalkindlustusmaksete ühtse maksemeetodi; maksemäärade suurendamine OGA ja ETAA hüvitiste saajate puhul; OAEE hüvitiste saajate solidaarsusfondi loomine; erasektori töötajate töötuskindlustusmaksete kohandamine; füüsilisest isikust ettevõtjate töötuskindlustusmaksete kehtestamine; avaliku sektori (sealhulgas riigiettevõtted, kohalikud omavalitsused ja muud avalikud üksused) töötajate töötuskindlustusmaksete kehtestamine.

---

II LISA

Kehtetuks tunnistatud otsus koos hilisemate muudatuste loeteluga

| Nõukogu 10. mai 2010. aasta otsus 2010/320/EL | (ELT L 145, 11.6.2010, lk 6). |
| --- | --- |
| Nõukogu 7. septembri 2010. aasta otsus 2010/486/EL | (ELT L 241, 14.9.2010, lk 12). |
| Nõukogu 20. detsembri 2010. aasta otsus 2011/57/EL | (ELT L 26, 29.1.2011, lk 15). |
| Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/257/EL | (ELT L 110, 29.4.2011, lk 26). |

Nõukogu 10. mai 2010. aasta otsus 2010/320/EL

(ELT L 145, 11.6.2010, lk 6).

Nõukogu 7. septembri 2010. aasta otsus 2010/486/EL

(ELT L 241, 14.9.2010, lk 12).

Nõukogu 20. detsembri 2010. aasta otsus 2011/57/EL

(ELT L 26, 29.1.2011, lk 15).

Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/257/EL

(ELT L 110, 29.4.2011, lk 26).

---

III LISA

Vastavustabel

| Otsus 2010/320/EL | Käesolev otsus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikli 2 lõige 1 |
| Artikli 2 lõike 2 sissejuhatav osa | Artikli 2 lõike 2 sissejuhatav osa |
| Artikli 2 lõike 2 punkt a | Artikli 2 lõike 2 punkt a |
| Artikli 2 lõike 2 punkt c | Artikli 2 lõike 2 punkt b |
| Artikli 2 lõike 2 punkt d | Artikli 2 lõike 2 punkt c |
| Artikli 2 lõike 2 punkt e | Artikli 2 lõike 2 punkt d |
| Artikli 2 lõike 2 punkt f | Artikli 2 lõike 2 punkt e |
| Artikli 2 lõike 2 punkt g | Artikli 2 lõike 2 punkt f |
| Artikli 2 lõike 2 punkt h | Artikli 2 lõike 2 punkt g |
| Artikli 2 lõike 2 punkt i | Artikli 2 lõike 2 punkt h |
| Artikli 2 lõike 2 punkt j | Artikli 2 lõike 2 punkt i |
| Artikli 2 lõike 2 punkt k | Artikli 2 lõike 2 punkt j |
| Artikli 2 lõike 2 punkt l | Artikli 2 lõike 2 punkt k |
| Artikli 2 lõike 2 punkt m | Artikli 2 lõike 2 punkt l |
| Artikli 2 lõike 2 punkt n | Artikli 2 lõike 2 punkt m |
| Artikli 2 lõike 2 punkt o | Artikli 2 lõike 2 punkt n |
| Artikli 2 lõike 2 punkt p | Artikli 2 lõike 2 punkt o |
| Artikli 2 lõike 2 punkt q | Artikli 2 lõike 2 punkt p |
| Artikli 2 lõike 3 sissejuhatav osa | Artikli 2 lõike 3 sissejuhatav osa |
| Artikli 2 lõike 3 punkt a | Artikli 2 lõike 3 punkt a |
| Artikli 2 lõike 3 punkt b | Artikli 2 lõike 3 punkt b |
| Artikli 2 lõike 3 punkt f | Artikli 2 lõike 3 punkt c |
| Artikli 2 lõike 3 punkt i | Artikli 2 lõike 3 punkt d |
| Artikli 2 lõike 3 punkt j | Artikli 2 lõike 3 punkt e |
| Artikli 2 lõike 3 punkt k | — |
| Artikli 2 lõike 3 punkt l | Artikli 2 lõike 3 punkt f |
| Artikli 2 lõike 3 punkt m | Artikli 2 lõike 3 punkt g |
| Artikli 2 lõike 3 punkt n | Artikli 2 lõike 3 punkt h |
| Artikli 2 lõike 3 punkt o | Artikli 2 lõike 3 punkt i |
| Artikli 2 lõike 3 punkt q | Artikli 2 lõike 3 punkt j |
| Artikli 2 lõike 3 punkt r | Artikli 2 lõike 3 punkt k |
| Artikli 2 lõike 3 punkt s | Artikli 2 lõike 3 punkt l |
| Artikli 2 lõike 3 punkt t | Artikli 2 lõike 3 punkt m |
| Artikli 2 lõike 3 punkt u | Artikli 2 lõike 3 punkt n |
| Artikli 2 lõike 3 punkt v | Artikli 2 lõike 3 punkt o |
| Artikli 2 lõike 3 punkt w | — |
| Artikli 2 lõike 3 punkt x | Artikli 2 lõike 3 punkt p |
| Artikli 2 lõike 3 punkt y | Artikli 2 lõike 3 punkt q |
| Artikli 2 lõike 3 punkt z | Artikli 2 lõike 3 punkt r |
| Artikli 2 lõike 3 punkt aa | Artikli 2 lõike 3 punkt s |
| Artikli 2 lõike 3 punkt aa | Artikli 2 lõike 3 punkt t |
| Artikli 2 lõike 3 punkt cc | Artikli 2 lõike 3 punkt u |
| Artikli 2 lõike 3 punkt dd | Artikli 2 lõike 3 punkt v |
| Artikli 2 lõike 3 punkt ee | Artikli 2 lõike 3 punkt w |
| Artikli 2 lõike 3 punkt ff | Artikli 2 lõike 3 punkt x |
| Artikli 2 lõike 3 punkt gg | Artikli 2 lõike 3 punkt y |
| Artikli 2 lõike 3 punkt hh | Artikli 2 lõike 3 punkt z |
| Artikli 2 lõike 4 sissejuhatav osa | Artikli 2 lõike 4 sissejuhatav osa |
| Artikli 2 lõike 4 punkt b | Artikli 2 lõike 4 punkt a |
| Artikli 2 lõike 4 punkt c | Artikli 2 lõike 4 punkt b |
| Artikli 2 lõike 4 punkt d | — |
| Artikli 2 lõike 4 punkt e | Artikli 2 lõike 4 punkt c |
| Artikli 2 lõike 4 punkt f | Artikli 2 lõike 4 punkt d |
| Artikli 2 lõike 4 punkt g | Artikli 2 lõike 4 punkt e |
| Artikli 2 lõike 4 punkt h | Artikli 2 lõike 4 punkt f |
| Artikli 2 lõike 4 punkt i | Artikli 2 lõike 4 punkt g |
| Artikli 2 lõike 4 punkt j | Artikli 2 lõike 4 punkt h |
| Artikli 2 lõike 4 punkt k | Artikli 2 lõike 4 punkt i |
| Artikli 2 lõike 4 punkt l | — |
| Artikli 2 lõike 5 sissejuhatav osa | Artikli 2 lõike 5 sissejuhatav osa |
| Artikli 2 lõike 5 punkt a | Artikli 2 lõike 5 punkt a |
| Artikli 2 lõike 5 punkt b | — |
| — | Artikli 2 lõike 5 punktid b ja c |
| Artikli 2 lõike 5 punkt c | Artikli 2 lõike 5 punkt d |
| Artikli 2 lõike 5 punkt d | Artikli 2 lõike 5 punkt e |
| Artikli 2 lõike 5 punkt e | — |
| Artikli 2 lõike 5 punkt f | Artikli 2 lõike 5 punkt f |
| Artikli 2 lõike 5 punkt g | — |
| — | Artikli 2 lõike 5 punkt g |
| Artikli 2 lõike 5 punkt h | Artikli 2 lõike 5 punkt h |
| Artikli 2 lõike 5 punkt i | Artikli 2 lõike 5 punkt i |
| — | Artikli 2 lõike 5 punktid j–q |
| Artikli 2 lõike 6 sissejuhatav osa | Artikli 2 lõike 6 sissejuhatav osa |
| Artikli 2 lõike 6 punkt a | Artikli 2 lõike 6 punkt a |
| Artikli 2 lõike 6 punkt b | Artikli 2 lõike 6 punkt b |
| Artikli 2 lõike 6 punkt c | Artikli 2 lõike 6 punkt c |
| Artikli 2 lõike 6 punkt d | Artikli 2 lõike 6 punkt d |
| Artikli 2 lõike 6 punkt e | Artikli 2 lõike 6 punkt e |
| Artikli 2 lõike 6 punkt f | — |
| — | Artikli 2 lõike 6 punktid f–p |
| Artikli 2 lõike 7 sissejuhatav osa | Artikli 2 lõike 7 sissejuhatav osa |
| Artikli 2 lõike 7 punkt a | Artikli 2 lõike 7 punkt a |
| Artikli 2 lõike 7 punkt b | Artikli 2 lõike 7 punkt b |
| Artikli 2 lõike 7 punkt d | Artikli 2 lõike 7 punkt c |
| Artikli 2 lõike 7 punkt e | Artikli 2 lõike 7 punkt d |
| Artikli 2 lõike 7 punkt f | Artikli 2 lõike 7 punkt e |
| — | Artikli 2 lõike 7 punktid f–h |
| Artikli 2 lõike 8 sissejuhatav osa | Artikli 2 lõike 8 sissejuhatav osa |
| Artikli 2 lõike 8 punkt a | Artikli 2 lõike 8 punkt a |
| — | Artikli 2 lõike 8 punkt b |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 |
| — | Artikkel 5 |
| Artikkel 5 | Artikkel 6 |
| Artikkel 6 | Artikkel 7 |
| — | I, II ja III lisa |

Otsus 2010/320/EL

Käesolev otsus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõike 2 sissejuhatav osa

Artikli 2 lõike 2 sissejuhatav osa

Artikli 2 lõike 2 punkt a

Artikli 2 lõike 2 punkt a

Artikli 2 lõike 2 punkt c

Artikli 2 lõike 2 punkt b

Artikli 2 lõike 2 punkt d

Artikli 2 lõike 2 punkt c

Artikli 2 lõike 2 punkt e

Artikli 2 lõike 2 punkt d

Artikli 2 lõike 2 punkt f

Artikli 2 lõike 2 punkt e

Artikli 2 lõike 2 punkt g

Artikli 2 lõike 2 punkt f

Artikli 2 lõike 2 punkt h

Artikli 2 lõike 2 punkt g

Artikli 2 lõike 2 punkt i

Artikli 2 lõike 2 punkt h

Artikli 2 lõike 2 punkt j

Artikli 2 lõike 2 punkt i

Artikli 2 lõike 2 punkt k

Artikli 2 lõike 2 punkt j

Artikli 2 lõike 2 punkt l

Artikli 2 lõike 2 punkt k

Artikli 2 lõike 2 punkt m

Artikli 2 lõike 2 punkt l

Artikli 2 lõike 2 punkt n

Artikli 2 lõike 2 punkt m

Artikli 2 lõike 2 punkt o

Artikli 2 lõike 2 punkt n

Artikli 2 lõike 2 punkt p

Artikli 2 lõike 2 punkt o

Artikli 2 lõike 2 punkt q

Artikli 2 lõike 2 punkt p

Artikli 2 lõike 3 sissejuhatav osa

Artikli 2 lõike 3 sissejuhatav osa

Artikli 2 lõike 3 punkt a

Artikli 2 lõike 3 punkt a

Artikli 2 lõike 3 punkt b

Artikli 2 lõike 3 punkt b

Artikli 2 lõike 3 punkt f

Artikli 2 lõike 3 punkt c

Artikli 2 lõike 3 punkt i

Artikli 2 lõike 3 punkt d

Artikli 2 lõike 3 punkt j

Artikli 2 lõike 3 punkt e

Artikli 2 lõike 3 punkt k

—

Artikli 2 lõike 3 punkt l

Artikli 2 lõike 3 punkt f

Artikli 2 lõike 3 punkt m

Artikli 2 lõike 3 punkt g

Artikli 2 lõike 3 punkt n

Artikli 2 lõike 3 punkt h

Artikli 2 lõike 3 punkt o

Artikli 2 lõike 3 punkt i

Artikli 2 lõike 3 punkt q

Artikli 2 lõike 3 punkt j

Artikli 2 lõike 3 punkt r

Artikli 2 lõike 3 punkt k

Artikli 2 lõike 3 punkt s

Artikli 2 lõike 3 punkt l

Artikli 2 lõike 3 punkt t

Artikli 2 lõike 3 punkt m

Artikli 2 lõike 3 punkt u

Artikli 2 lõike 3 punkt n

Artikli 2 lõike 3 punkt v

Artikli 2 lõike 3 punkt o

Artikli 2 lõike 3 punkt w

—

Artikli 2 lõike 3 punkt x

Artikli 2 lõike 3 punkt p

Artikli 2 lõike 3 punkt y

Artikli 2 lõike 3 punkt q

Artikli 2 lõike 3 punkt z

Artikli 2 lõike 3 punkt r

Artikli 2 lõike 3 punkt aa

Artikli 2 lõike 3 punkt s

Artikli 2 lõike 3 punkt aa

Artikli 2 lõike 3 punkt t

Artikli 2 lõike 3 punkt cc

Artikli 2 lõike 3 punkt u

Artikli 2 lõike 3 punkt dd

Artikli 2 lõike 3 punkt v

Artikli 2 lõike 3 punkt ee

Artikli 2 lõike 3 punkt w

Artikli 2 lõike 3 punkt ff

Artikli 2 lõike 3 punkt x

Artikli 2 lõike 3 punkt gg

Artikli 2 lõike 3 punkt y

Artikli 2 lõike 3 punkt hh

Artikli 2 lõike 3 punkt z

Artikli 2 lõike 4 sissejuhatav osa

Artikli 2 lõike 4 sissejuhatav osa

Artikli 2 lõike 4 punkt b

Artikli 2 lõike 4 punkt a

Artikli 2 lõike 4 punkt c

Artikli 2 lõike 4 punkt b

Artikli 2 lõike 4 punkt d

—

Artikli 2 lõike 4 punkt e

Artikli 2 lõike 4 punkt c

Artikli 2 lõike 4 punkt f

Artikli 2 lõike 4 punkt d

Artikli 2 lõike 4 punkt g

Artikli 2 lõike 4 punkt e

Artikli 2 lõike 4 punkt h

Artikli 2 lõike 4 punkt f

Artikli 2 lõike 4 punkt i

Artikli 2 lõike 4 punkt g

Artikli 2 lõike 4 punkt j

Artikli 2 lõike 4 punkt h

Artikli 2 lõike 4 punkt k

Artikli 2 lõike 4 punkt i

Artikli 2 lõike 4 punkt l

—

Artikli 2 lõike 5 sissejuhatav osa

Artikli 2 lõike 5 sissejuhatav osa

Artikli 2 lõike 5 punkt a

Artikli 2 lõike 5 punkt a

Artikli 2 lõike 5 punkt b

—

—

Artikli 2 lõike 5 punktid b ja c

Artikli 2 lõike 5 punkt c

Artikli 2 lõike 5 punkt d

Artikli 2 lõike 5 punkt d

Artikli 2 lõike 5 punkt e

Artikli 2 lõike 5 punkt e

—

Artikli 2 lõike 5 punkt f

Artikli 2 lõike 5 punkt f

Artikli 2 lõike 5 punkt g

—

—

Artikli 2 lõike 5 punkt g

Artikli 2 lõike 5 punkt h

Artikli 2 lõike 5 punkt h

Artikli 2 lõike 5 punkt i

Artikli 2 lõike 5 punkt i

—

Artikli 2 lõike 5 punktid j–q

Artikli 2 lõike 6 sissejuhatav osa

Artikli 2 lõike 6 sissejuhatav osa

Artikli 2 lõike 6 punkt a

Artikli 2 lõike 6 punkt a

Artikli 2 lõike 6 punkt b

Artikli 2 lõike 6 punkt b

Artikli 2 lõike 6 punkt c

Artikli 2 lõike 6 punkt c

Artikli 2 lõike 6 punkt d

Artikli 2 lõike 6 punkt d

Artikli 2 lõike 6 punkt e

Artikli 2 lõike 6 punkt e

Artikli 2 lõike 6 punkt f

—

—

Artikli 2 lõike 6 punktid f–p

Artikli 2 lõike 7 sissejuhatav osa

Artikli 2 lõike 7 sissejuhatav osa

Artikli 2 lõike 7 punkt a

Artikli 2 lõike 7 punkt a

Artikli 2 lõike 7 punkt b

Artikli 2 lõike 7 punkt b

Artikli 2 lõike 7 punkt d

Artikli 2 lõike 7 punkt c

Artikli 2 lõike 7 punkt e

Artikli 2 lõike 7 punkt d

Artikli 2 lõike 7 punkt f

Artikli 2 lõike 7 punkt e

—

Artikli 2 lõike 7 punktid f–h

Artikli 2 lõike 8 sissejuhatav osa

Artikli 2 lõike 8 sissejuhatav osa

Artikli 2 lõike 8 punkt a

Artikli 2 lõike 8 punkt a

—

Artikli 2 lõike 8 punkt b

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikkel 4

Artikkel 4

—

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikkel 7

—

I, II ja III lisa

---

| 15.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/53 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/53

---

NÕUKOGU OTSUS 2011/735/ÜVJP,

14. november 2011,

millega muudetakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 9. mail 2011 vastu otsuse 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 9. mail 2011 vastu otsuse 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta (1).

| (2) | Euroopa Ülemkogu teatas 23. oktoobril 2011, et EL kehtestab Süüria režiimi vastu täiendavaid meetmeid seni, kuni jätkub tsiviilelanikkonna represseerimine. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu teatas 23. oktoobril 2011, et EL kehtestab Süüria režiimi vastu täiendavaid meetmeid seni, kuni jätkub tsiviilelanikkonna represseerimine.

| (3) | Võttes arvesse Süürias valitseva olukorra tõsidust, peab nõukogu vajalikuks kehtestada täiendavad piiravad meetmed. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse Süürias valitseva olukorra tõsidust, peab nõukogu vajalikuks kehtestada täiendavad piiravad meetmed.

| (4) | Euroopa Investeerimispank peaks peatama Süüriaga sõlmitud kehtivate laenulepingute alusel või nendega seoses tehtavad väljamaksed või muud maksed, samuti Süürias teostatavate riiklike projektide jaoks sõlmitud tehnilise abi lepingud. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Investeerimispank peaks peatama Süüriaga sõlmitud kehtivate laenulepingute alusel või nendega seoses tehtavad väljamaksed või muud maksed, samuti Süürias teostatavate riiklike projektide jaoks sõlmitud tehnilise abi lepingud.

| (5) | Lisaks tuleks ajakohastada kõnealuse otsuse lisas esitatud loetellu kantud ühe isikuga seotud teavet. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks tuleks ajakohastada kõnealuse otsuse lisas esitatud loetellu kantud ühe isikuga seotud teavet.

| (6) | Otsust 2011/273/ÜVJP tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Otsust 2011/273/ÜVJP tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2011/273/ÜVJP muudetakse järgmiselt. Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 2e

Keelatud on:

| a) | mis tahes väljamakse või makse tegemine Euroopa Investeerimispanga poolt Süüria ja Euroopa Investeerimispanga vahel sõlmitud kehtivate laenulepingute alusel või nendega seoses; |
| --- | --- |

a)

mis tahes väljamakse või makse tegemine Euroopa Investeerimispanga poolt Süüria ja Euroopa Investeerimispanga vahel sõlmitud kehtivate laenulepingute alusel või nendega seoses;

| b) | Süürias teostatavate riiklike projektide jaoks sõlmitud kehtivate tehnilise abi lepingute jätkamine Euroopa Investeerimispanga poolt.”. |
| --- | --- |

b)

Süürias teostatavate riiklike projektide jaoks sõlmitud kehtivate tehnilise abi lepingute jätkamine Euroopa Investeerimispanga poolt.”.

Artikkel 2

Otsuse 2011/273/ÜVJP lisas sisalduv kanne Nizar AL-ASSAADI kohta asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud kandega.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 14. november 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 121, 10.5.2011, lk 11.

1

---

LISA

Artiklis 2 osutatud isik

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Nizar Al Assad
  () | Bashar Al-Assadi nõbu varem ettevõtte Nizar Oilfield Supplies juht | Väga lähedane isik tähtsaimatele valitsusametnikele. Rahastab Shabihat Latakia piirkonnas. | 23.08.2011 |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

1.

Nizar Al Assad

(Image)

Bashar Al-Assadi nõbu varem ettevõtte Nizar Oilfield Supplies juht

Väga lähedane isik tähtsaimatele valitsusametnikele. Rahastab Shabihat Latakia piirkonnas.

23.08.2011

---

| 15.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/55 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/55

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS 2011/736/ÜVJP,

14. november 2011,

millega rakendatakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 9. mail 2011 vastu otsuse 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 9. mail 2011 vastu otsuse 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta (1).

| (2) | Euroopa Ülemkogu teatas 23. oktoobril 2011, et EL kehtestab Süüria režiimi vastu täiendavaid meetmeid seni, kuni jätkub tsiviilelanikkonna represseerimine. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu teatas 23. oktoobril 2011, et EL kehtestab Süüria režiimi vastu täiendavaid meetmeid seni, kuni jätkub tsiviilelanikkonna represseerimine.

| (3) | Võttes arvesse Süürias valitseva olukorra tõsidust, peab nõukogu vajalikuks kehtestada täiendavad piiravad meetmed. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse Süürias valitseva olukorra tõsidust, peab nõukogu vajalikuks kehtestada täiendavad piiravad meetmed.

| (4) | Otsuse 2011/273/ÜVJP I lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, tuleks lisada täiendavad isikud. |
| --- | --- |

(4)

Otsuse 2011/273/ÜVJP I lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, tuleks lisada täiendavad isikud.

| (5) | Otsust 2011/273/ÜVJP tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Otsust 2011/273/ÜVJP tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas loetletud isikud lisatakse otsuse 2011/273/ÜVJP I lisas esitatud loetellu.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 14. november 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 121, 10.5.2011, lk 11.

1

---

LISA

Artiklis 1 osutatud isikud

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kindralmajor Jumah Al-Ahmad | | Eriüksuste juhataja. Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest terves Süürias. | 14.11.2011 |
| 2. | Kolonel Lu'ai al-Ali | | Süüria sõjaväeluure Dera'a osakonna juhataja. Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest Dera'as. | 14.11.2011 |
| 3. | Kindralleitnant Ali Abdullah Ayyub | | Peastaabi ülema asetäitja (töötajad ja tööjõud). Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest terves Süürias. | 14.11.2011 |
| 4. | Kindralleitnant Jasim al-Furayj | | Peastaabi ülem. Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest terves Süürias. | 14.11.2011 |
| 5. | Kindral Aous (Aws) ASLAN | Sünniaeg: 1958 | Pataljoniülem vabariiklikus kaardiväes. Maher al-ASSADile ja president al-ASSADile lähedalseisev isik. On osa võtnud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsetest repressioonidest kogu Süüria territooriumil. | 14.11.2011 |
| 6. | Kindral Ghassan BELAL | | 4. divisjoni büroo kindral-komandant. Maher al-ASSADi nõunik ja julgeolekuoperatsioonide koordinaator. Vastutab tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest kogu Süüria territooriumil. | 14.11.2011 |
| 7. | Abdullah BERRI | | Juhib BERRI perekonna rühmitusi. Vastutab valitsusmeelsete rühmituste eest, kes on seotud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsete repressioonidega Aleppos. | 14.11.2011 |
| 8. | George CHAOUI | | Süüria elektroonilise armee liige. On osa võtnud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsetest repressioonidest ning kutsunud üles vägivallale kogu Süüria territooriumil. | 14.11.2011 |
| 9. | Kindralmajor Zuhair Hamad | | Üldluure direktoraadi asejuhataja. Vastutab vägivalla kasutamise eest kogu Süürias ning meeleavaldajate hirmutamise ja piinamise eest. | 14.11.2011 |
| 10. | Amar ISMAEL | | Süüria elektroonilise armee tsiviiljuht (maavägede luurebüroo). On osa võtnud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsetest repressioonidest ning kutsunud üles vägivallale kogu Süüria territooriumil. | 14.11.2011 |
| 11. | Mujahed ISMAIL | | Süüria elektroonilise armee liige. On osa võtnud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsetest repressioonidest ning kutsunud üles vägivallale kogu Süüria territooriumil. | 14.11.2011 |
| 12. | Saqr KHAYR BEK | | Asesiseminister. Vastutab tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest Süürias. | 14.11.2011 |
| 13. | Kindralmajor Nazih | | Üldluure direktoraadi asedirektor. Vastutab vägivalla kasutamise eest kogu Süürias ning meeleavaldajate hirmutamise ja piinamise eest. | 14.11.2011 |
| 14. | Kifah MOULHEM | | Pataljoniülem 4. divisjonis. Vastutab tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest Deïr el-Zoris. | 14.11.2011 |
| 15. | Kindralmajor Wajih Mahmud | | 18. soomusdivisjoni juhataja. Vastutab meeleavaldajate vastu suunatud vägivalla eest Homsis. | 14.11.2011 |
| 16. | Bassam SABBAGH | Sündinud 24. augustil 1959 Damaskuses Aadress: Kasaa, rue Anwar al Attar, immeuble al Midani, Damas. Süüria pass nr 004326765, välja antud 2.11.2008, kehtiv kuni novembrini 2014. | Advokaadibüroo Sabbagh et Associés (Damaskus) juht, Pariisi advokatuuri advokaat. Rami Makhloufi ja de Khaldoun Makhloufi õigus- ja finantsnõunik ning asjaajaja. Bachar al-Assadi kaasosanik kinnisvaraprojekti rahastamises Lattakias. Osaleb režiimi rahastamises. | 14.11.2011 |
| 17. | Kindralleitnant Tala Mustafa Tlass | | Peastaabi ülema asetäitja (logistika ja tarned). Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest terves Süürias. | 14.11.2011 |
| 18. | Kindralmajor Fu'ad Tawil | | Süüria õhujõudude luureteenistuse asejuhataja. Vastutab vägivalla kasutamise eest kogu Süürias ning meeleavaldajate hirmutamise ja piinamise eest. | 14.11.2011 |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

1.

Kindralmajor Jumah Al-Ahmad

Eriüksuste juhataja. Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest terves Süürias.

14.11.2011

2.

Kolonel Lu'ai al-Ali

Süüria sõjaväeluure Dera'a osakonna juhataja. Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest Dera'as.

14.11.2011

3.

Kindralleitnant Ali Abdullah Ayyub

Peastaabi ülema asetäitja (töötajad ja tööjõud). Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest terves Süürias.

14.11.2011

4.

Kindralleitnant Jasim al-Furayj

Peastaabi ülem. Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest terves Süürias.

14.11.2011

5.

Kindral Aous (Aws) ASLAN

Sünniaeg: 1958

Pataljoniülem vabariiklikus kaardiväes. Maher al-ASSADile ja president al-ASSADile lähedalseisev isik. On osa võtnud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsetest repressioonidest kogu Süüria territooriumil.

14.11.2011

6.

Kindral Ghassan BELAL

4. divisjoni büroo kindral-komandant. Maher al-ASSADi nõunik ja julgeolekuoperatsioonide koordinaator. Vastutab tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest kogu Süüria territooriumil.

14.11.2011

7.

Abdullah BERRI

Juhib BERRI perekonna rühmitusi. Vastutab valitsusmeelsete rühmituste eest, kes on seotud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsete repressioonidega Aleppos.

14.11.2011

8.

George CHAOUI

Süüria elektroonilise armee liige. On osa võtnud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsetest repressioonidest ning kutsunud üles vägivallale kogu Süüria territooriumil.

14.11.2011

9.

Kindralmajor Zuhair Hamad

Üldluure direktoraadi asejuhataja. Vastutab vägivalla kasutamise eest kogu Süürias ning meeleavaldajate hirmutamise ja piinamise eest.

14.11.2011

10.

Amar ISMAEL

Süüria elektroonilise armee tsiviiljuht (maavägede luurebüroo). On osa võtnud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsetest repressioonidest ning kutsunud üles vägivallale kogu Süüria territooriumil.

14.11.2011

11.

Mujahed ISMAIL

Süüria elektroonilise armee liige. On osa võtnud tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsetest repressioonidest ning kutsunud üles vägivallale kogu Süüria territooriumil.

14.11.2011

12.

Saqr KHAYR BEK

Asesiseminister. Vastutab tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest Süürias.

14.11.2011

13.

Kindralmajor Nazih

Üldluure direktoraadi asedirektor. Vastutab vägivalla kasutamise eest kogu Süürias ning meeleavaldajate hirmutamise ja piinamise eest.

14.11.2011

14.

Kifah MOULHEM

Pataljoniülem 4. divisjonis. Vastutab tsiviilelanikkonna vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest Deïr el-Zoris.

14.11.2011

15.

Kindralmajor Wajih Mahmud

18. soomusdivisjoni juhataja. Vastutab meeleavaldajate vastu suunatud vägivalla eest Homsis.

14.11.2011

16.

Bassam SABBAGH

Sündinud 24. augustil 1959 Damaskuses Aadress: Kasaa, rue Anwar al Attar, immeuble al Midani, Damas. Süüria pass nr 004326765, välja antud 2.11.2008, kehtiv kuni novembrini 2014.

Advokaadibüroo Sabbagh et Associés (Damaskus) juht, Pariisi advokatuuri advokaat. Rami Makhloufi ja de Khaldoun Makhloufi õigus- ja finantsnõunik ning asjaajaja. Bachar al-Assadi kaasosanik kinnisvaraprojekti rahastamises Lattakias. Osaleb režiimi rahastamises.

14.11.2011

17.

Kindralleitnant Tala Mustafa Tlass

Peastaabi ülema asetäitja (logistika ja tarned). Vastutab meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise eest terves Süürias.

14.11.2011

18.

Kindralmajor Fu'ad Tawil

Süüria õhujõudude luureteenistuse asejuhataja. Vastutab vägivalla kasutamise eest kogu Süürias ning meeleavaldajate hirmutamise ja piinamise eest.

14.11.2011

---

| 15.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 296/58 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 296/58

---

KOMISJONI OTSUS,

9. november 2011,

millega muudetakse komisjoni kodukorda

(2011/737/EL, Euratom)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 249,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,

võttes arvesse 24. veebruari 2010. aasta otsust 2010/138/EL, millega muudetakse komisjoni kodukorda (1),

võttes arvesse komisjoni presidendi 27. oktoobri 2011. aasta otsust K(2011) 8000,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjoni kodukorra artiklisse 12 lisatakse lõige 5, mille sõnastus on järgmine:

„5.   Komisjoni iga liige, kes soovib peatada liikmesriikide, eelkõige euroala liikmesriikide majandus- ja eelarvepoliitika koordineerimise ja järelevalvega seotud kirjalikku menetlust, esitab presidendile sellekohase põhjendatud taotluse, mis põhineb asjaomase otsuse eelnõu ajastuse, struktuuri, argumentide või mõju erapooletul ja objektiivsel hinnangul ning kus on selge sõnaga märgitud, millistest otsuse eelnõu tahkudest taotlus on tingitud.

Kui president leiab, et taotlus ei ole põhjendatud, kuid seda ei võeta siiski tagasi, võib ta jätta peatamistaotluse rahuldamata ja otsustada kirjalikku menetlust jätkata; sel juhul palub peasekretär teistel komisjoni liikmetel väljendada oma seisukohta, et oleks tagatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 250 nimetatud kvoorum. Samuti võib president võtta küsimuse otsuse eelnõu vastuvõtmiseks komisjoni järgmise koosoleku päevakavasse.”

Artikkel 2

Komisjoni kodukorra artiklisse 23 lisatakse lõige 5a, mille sõnastus on järgmine:

„5a.   Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadiga tuleb konsulteerida kõikide algatuste puhul, millel on potentsiaalne mõju Euroopa Liidu või euroala majanduskasvule, konkurentsivõimele või majanduslikule stabiilsusele.”

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 9. november 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 55, 5.3.2010, lk 60.

1

---