# Den Europæiske Unions L 52/2012

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2012.052.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 52 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 55. årgang24. februar 2012 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2012.052.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 52

Dansk udgave

Retsforskrifter

55. årgang24. februar 2012

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | | 2012/113/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 14. februar 2012 om indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Indonesiens regering om visse aspekter af lufttrafik | 1 |
| | | 2012/114/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 14. februar 2012 om den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i Det Almindelige Råd under Verdenshandelsorganisationen (WTO) til anmodningen om en WTO-undtagelse for yderligere autonome handelspræferencer tildelt Pakistan af Den Europæiske Union | 2 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 160/2012 af 23. februar 2012 om forudfastsættelse for 2012 af støtten til privat oplagring af smør | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 161/2012 af 23. februar 2012 om nødforanstaltninger til beskyttelse af kullerbestandene i farvandene vest for Skotland | 6 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 162/2012 af 23. februar 2012 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 8 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 163/2012 af 23. februar 2012 om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95, for så vidt angår repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin | 10 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2012/115/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 10. februar 2012 om fastsættelse af regler for de nationale overgangsplaner, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner
  (meddelt under nummer K(2012) 612)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2012/116/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 22. februar 2012 om midlertidig handel med sædekorn af arten Triticum durum Desf., tilhørende sorten Marialva, der ikke opfylder kravene i Rådets direktiv 66/402/EØF for så vidt angår det maksimale indhold af frø af hvede (Triticum aestivum L.)
  (meddelt under nummer K(2012) 1114) | 26 |
| | | 2012/117/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 23. februar 2012 om udarbejdelse af en fortegnelse over afgørende beslutningsfaser med henblik på evalueringen af gennemførelsen af Galileoprogrammet for så vidt angår de jordcentre og -stationer, der skal etableres som en del af programmets udviklings-, etablerings- og ibrugtagningsfaser | 28 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

2012/113/EU

*

Rådets afgørelse af 14. februar 2012 om indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Indonesiens regering om visse aspekter af lufttrafik

1

2012/114/EU

*

Rådets afgørelse af 14. februar 2012 om den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i Det Almindelige Råd under Verdenshandelsorganisationen (WTO) til anmodningen om en WTO-undtagelse for yderligere autonome handelspræferencer tildelt Pakistan af Den Europæiske Union

2

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 160/2012 af 23. februar 2012 om forudfastsættelse for 2012 af støtten til privat oplagring af smør

3

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 161/2012 af 23. februar 2012 om nødforanstaltninger til beskyttelse af kullerbestandene i farvandene vest for Skotland

6

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 162/2012 af 23. februar 2012 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

8

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 163/2012 af 23. februar 2012 om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95, for så vidt angår repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin

10

AFGØRELSER

2012/115/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 10. februar 2012 om fastsættelse af regler for de nationale overgangsplaner, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner
  (meddelt under nummer K(2012) 612)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2012) 612)

1

12

2012/116/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 22. februar 2012 om midlertidig handel med sædekorn af arten Triticum durum Desf., tilhørende sorten Marialva, der ikke opfylder kravene i Rådets direktiv 66/402/EØF for så vidt angår det maksimale indhold af frø af hvede (Triticum aestivum L.)
  (meddelt under nummer K(2012) 1114)

Triticum durum

Triticum aestivum

(meddelt under nummer K(2012) 1114)

26

2012/117/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 23. februar 2012 om udarbejdelse af en fortegnelse over afgørende beslutningsfaser med henblik på evalueringen af gennemførelsen af Galileoprogrammet for så vidt angår de jordcentre og -stationer, der skal etableres som en del af programmets udviklings-, etablerings- og ibrugtagningsfaser

28

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1006/2011 af 27. september 2011 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EUT L 282 af 28.10.2011) | 32 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1006/2011 af 27. september 2011 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EUT L 282 af 28.10.2011)

(EUT L 282 af 28.10.2011)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 24.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 52/1

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 14. februar 2012

om indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Indonesiens regering om visse aspekter af lufttrafik

(2012/113/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 100, stk. 2, sammenholdt med artikel 218, stk. 6, litra a),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til godkendelse fra Europa-Parlamentet, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet bemyndigede ved afgørelse af 5. juni 2003 Kommissionen til at indlede forhandlinger med tredjelande om en aftale på EU-niveau, som skulle træde i stedet for visse bestemmelser i eksisterende bilaterale aftaler. |
| --- | --- |

(1)

Rådet bemyndigede ved afgørelse af 5. juni 2003 Kommissionen til at indlede forhandlinger med tredjelande om en aftale på EU-niveau, som skulle træde i stedet for visse bestemmelser i eksisterende bilaterale aftaler.

| (2) | I overensstemmelse med Rådets afgørelse 2011/663/EU (1) er aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Indonesiens regering om visse aspekter af lufttrafik (2) (»aftalen«) blevet undertegnet og anvendt midlertidigt med forbehold af aftalens indgåelse. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med Rådets afgørelse 2011/663/EU (1) er aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Indonesiens regering om visse aspekter af lufttrafik (2) (»aftalen«) blevet undertegnet og anvendt midlertidigt med forbehold af aftalens indgåelse.

| (3) | Aftalen bør godkendes — |
| --- | --- |

(3)

Aftalen bør godkendes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Indonesiens regering om visse aspekter af lufttrafik (3) (»aftalen«) godkendes herved på Unionens vegne.

Artikel 2

Formanden for Rådet foranstalter på vegne af Unionen den notifikation, der er omhandlet i aftalens artikel 8, stk. 1.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. februar 2012.

På Rådets vegne

M. LIDEGAARD

Formand

---

(1)  EUT L 264 af 8.10.2011, s. 1.

1

(2)  EUT L 264 af 8.10.2011, s. 2.

2

(3)  Aftalen er offentliggjort i EUT L 264 af 8.10.2011 s. 2 sammen med afgørelsen om undertegnelse.

3

---

| 24.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 52/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 52/2

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 14. februar 2012

om den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i Det Almindelige Råd under Verdenshandelsorganisationen (WTO) til anmodningen om en WTO-undtagelse for yderligere autonome handelspræferencer tildelt Pakistan af Den Europæiske Union

(2012/114/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 207, stk. 4, første afsnit, sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Unionen er i øjeblikket i gang med at vedtage lovgivning om indrømmelse af yderligere autonome handelspræferencer til fordel for Pakistan. Hvis der ikke i fornødent omfang foreligger en undtagelse fra Unionens forpligtelser i henhold til artikel I, stk. 1, og artikel XIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT 1994), vil det være nødvendigt at udvide anvendelsesområdet for disse yderligere autonome handelspræferenceordninger til at omfatte alle andre medlemmer af Verdenshandelsorganisationen (WTO). Det er derfor hensigtsmæssigt i fornødent omfang at anmode om en undtagelse fra artikel I, stk. 1, og artikel XIII i GATT 1994 i henhold til artikel IX, stk. 3, i Marrakeshoverenskomsten om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen. |
| --- | --- |

(1)

Unionen er i øjeblikket i gang med at vedtage lovgivning om indrømmelse af yderligere autonome handelspræferencer til fordel for Pakistan. Hvis der ikke i fornødent omfang foreligger en undtagelse fra Unionens forpligtelser i henhold til artikel I, stk. 1, og artikel XIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT 1994), vil det være nødvendigt at udvide anvendelsesområdet for disse yderligere autonome handelspræferenceordninger til at omfatte alle andre medlemmer af Verdenshandelsorganisationen (WTO). Det er derfor hensigtsmæssigt i fornødent omfang at anmode om en undtagelse fra artikel I, stk. 1, og artikel XIII i GATT 1994 i henhold til artikel IX, stk. 3, i Marrakeshoverenskomsten om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen.

| (2) | Unionen indsendte en sådan anmodning den 18. november 2010, og reviderede den efterfølgende den 26. oktober 2011 og den 19. januar 2012, og WTO's Almindelige Råd skal behandle denne. |
| --- | --- |

(2)

Unionen indsendte en sådan anmodning den 18. november 2010, og reviderede den efterfølgende den 26. oktober 2011 og den 19. januar 2012, og WTO's Almindelige Råd skal behandle denne.

| (3) | Det er derfor hensigtsmæssigt at fastlægge, hvilken holdning Unionen skal indtage i WTO's Almindelige Råd med hensyn til denne anmodning — |
| --- | --- |

(3)

Det er derfor hensigtsmæssigt at fastlægge, hvilken holdning Unionen skal indtage i WTO's Almindelige Råd med hensyn til denne anmodning —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i Det Almindelige Råd under Verdenshandelsorganisationen (WTO), skal være at godkende WTO-undtagelsen med hensyn til yderligere autonome handelspræferencer tildelt Pakistan af Den Europæiske Union.

Holdningen tilkendegives af Kommissionen.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. februar 2012.

På Rådets vegne

M. LIDEGAARD

Formand

---

FORORDNINGER

| 24.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 52/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 52/3

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 160/2012

af 23. februar 2012

om forudfastsættelse for 2012 af støtten til privat oplagring af smør

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 43, litra a) og d), sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 28 i forordning (EF) nr. 1234/2007 kan der ydes støtte til privat oplagring af smør. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 28 i forordning (EF) nr. 1234/2007 kan der ydes støtte til privat oplagring af smør.

| (2) | Udviklingen i smørpriserne og smørlagrene viser, at der er en markedsuligevægt, som kan fjernes eller begrænses ved sæsonbestemt oplagring. Under hensyn til den nuværende markedssituation bør der ydes støtte til privat oplagring af smør fra den 1. marts 2012. |
| --- | --- |

(2)

Udviklingen i smørpriserne og smørlagrene viser, at der er en markedsuligevægt, som kan fjernes eller begrænses ved sæsonbestemt oplagring. Under hensyn til den nuværende markedssituation bør der ydes støtte til privat oplagring af smør fra den 1. marts 2012.

| (3) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 826/2008 af 20. august 2008 om fælles bestemmelser for støtte til privat oplagring af bestemte landbrugsprodukter (2) er der fastsat fælles bestemmelser for gennemførelse af ordningen for støtte til privat oplagring. |
| --- | --- |

(3)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 826/2008 af 20. august 2008 om fælles bestemmelser for støtte til privat oplagring af bestemte landbrugsprodukter (2) er der fastsat fælles bestemmelser for gennemførelse af ordningen for støtte til privat oplagring.

| (4) | Ifølge artikel 6 i forordning (EF) nr. 826/2008 kan der ydes forudfastsat støtte i overensstemmelse med bestemmelserne i kapitel III i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge artikel 6 i forordning (EF) nr. 826/2008 kan der ydes forudfastsat støtte i overensstemmelse med bestemmelserne i kapitel III i nævnte forordning.

| (5) | I henhold til artikel 29 i forordning (EF) nr. 1234/2007 bør støtten fastsættes under hensyn til oplagringsomkostningerne og den forventede prisudvikling for frisk smør og lagersmør. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til artikel 29 i forordning (EF) nr. 1234/2007 bør støtten fastsættes under hensyn til oplagringsomkostningerne og den forventede prisudvikling for frisk smør og lagersmør.

| (6) | Der bør fastsættes støtte til dækning af omkostningerne ved ind- og udlagring af de pågældende produkter og de daglige fryselager- og finansieringsomkostninger. |
| --- | --- |

(6)

Der bør fastsættes støtte til dækning af omkostningerne ved ind- og udlagring af de pågældende produkter og de daglige fryselager- og finansieringsomkostninger.

| (7) | For at lette gennemførelsen af denne foranstaltning og under hensyn til nuværende praksis i medlemsstaterne bør støtten kun vedrøre produkter, der er fuldstændigt indlagret. Derfor bør artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 826/2008 fraviges. |
| --- | --- |

(7)

For at lette gennemførelsen af denne foranstaltning og under hensyn til nuværende praksis i medlemsstaterne bør støtten kun vedrøre produkter, der er fuldstændigt indlagret. Derfor bør artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 826/2008 fraviges.

| (8) | Med henblik på administrativ effektivitet og forenkling bør det, hvis de nødvendige oplysninger om oplagringen allerede findes i støtteansøgningen, være muligt at fravige kravet om, at de samme oplysninger skal meddeles efter indgåelsen af kontrakten, jf. artikel 20, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 826/2008. |
| --- | --- |

(8)

Med henblik på administrativ effektivitet og forenkling bør det, hvis de nødvendige oplysninger om oplagringen allerede findes i støtteansøgningen, være muligt at fravige kravet om, at de samme oplysninger skal meddeles efter indgåelsen af kontrakten, jf. artikel 20, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 826/2008.

| (9) | Med henblik på forenkling og logistisk effektivitet bør medlemsstaterne have mulighed for at fravige kravet om, at hver oplagret enhed skal mærkes med kontraktnummeret, hvis dette er indført i lagerregistret. |
| --- | --- |

(9)

Med henblik på forenkling og logistisk effektivitet bør medlemsstaterne have mulighed for at fravige kravet om, at hver oplagret enhed skal mærkes med kontraktnummeret, hvis dette er indført i lagerregistret.

| (10) | Med henblik på administrativ effektivitet og forenkling og under hensyn til den særlige situation for oplagring af smør bør den kontrol, der er fastsat i artikel 36, stk. 6, i forordning (EF) nr. 826/2008, udføres for mindst halvdelen af kontrakterne. Nævnte artikel bør derfor fraviges. |
| --- | --- |

(10)

Med henblik på administrativ effektivitet og forenkling og under hensyn til den særlige situation for oplagring af smør bør den kontrol, der er fastsat i artikel 36, stk. 6, i forordning (EF) nr. 826/2008, udføres for mindst halvdelen af kontrakterne. Nævnte artikel bør derfor fraviges.

| (11) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 792/2009 af 31. august 2009 om gennemførelsesbestemmelser for medlemsstaternes formidling til Kommissionen af oplysninger og dokumenter som led i gennemførelsen af de fælles markedsordninger, ordningen med direkte betalinger, fremme af landbrugsprodukter og ordningerne for fjernområderne og øerne i Det Ægæiske Hav (3) fastsættes der fælles regler for, hvordan medlemsstaternes myndigheder skal sende oplysninger og dokumenter til Kommissionen. Disse regler omhandler især medlemsstaternes forpligtelse til at anvende de informationssystemer, som Kommissionen har stillet til rådighed, og valideringen af adgangsrettighederne for de myndigheder eller enkeltpersoner, der er bemyndiget til at sende meddelelser. Derudover opstiller forordningen nogle fælles principper for informationssystemerne for at garantere dokumenternes ægthed, integritet og læsbarhed over tid. Den indeholder også bestemmelser for beskyttelse af personoplysninger. |
| --- | --- |

(11)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 792/2009 af 31. august 2009 om gennemførelsesbestemmelser for medlemsstaternes formidling til Kommissionen af oplysninger og dokumenter som led i gennemførelsen af de fælles markedsordninger, ordningen med direkte betalinger, fremme af landbrugsprodukter og ordningerne for fjernområderne og øerne i Det Ægæiske Hav (3) fastsættes der fælles regler for, hvordan medlemsstaternes myndigheder skal sende oplysninger og dokumenter til Kommissionen. Disse regler omhandler især medlemsstaternes forpligtelse til at anvende de informationssystemer, som Kommissionen har stillet til rådighed, og valideringen af adgangsrettighederne for de myndigheder eller enkeltpersoner, der er bemyndiget til at sende meddelelser. Derudover opstiller forordningen nogle fælles principper for informationssystemerne for at garantere dokumenternes ægthed, integritet og læsbarhed over tid. Den indeholder også bestemmelser for beskyttelse af personoplysninger.

| (12) | I henhold til forordning (EF) nr. 792/2009 skal forpligtelsen til at anvende informationssystemerne i overensstemmelse med nævnte forordning angives i de forordninger, hvori der fastsættes en specifik underretningspligt. |
| --- | --- |

(12)

I henhold til forordning (EF) nr. 792/2009 skal forpligtelsen til at anvende informationssystemerne i overensstemmelse med nævnte forordning angives i de forordninger, hvori der fastsættes en specifik underretningspligt.

| (13) | Kommissionen har udviklet et informationssystem til elektronisk forvaltning af dokumenter og procedurer i sine interne arbejdsgange og i sine forbindelser med de myndigheder, der beskæftiger sig med den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen har udviklet et informationssystem til elektronisk forvaltning af dokumenter og procedurer i sine interne arbejdsgange og i sine forbindelser med de myndigheder, der beskæftiger sig med den fælles landbrugspolitik.

| (14) | Det er opfattelsen, at underretningsforpligtelserne til privat oplagring af smør kan opfyldes gennem dette system i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 792/2009, især de forpligtelser, der omhandles i artikel 35 i forordning (EF) nr. 826/2008. |
| --- | --- |

(14)

Det er opfattelsen, at underretningsforpligtelserne til privat oplagring af smør kan opfyldes gennem dette system i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 792/2009, især de forpligtelser, der omhandles i artikel 35 i forordning (EF) nr. 826/2008.

| (15) | For klarhedens skyld bør nærværende forordning udløbe samtidig med, at den kontraktlige oplagringsperiode udløber. |
| --- | --- |

(15)

For klarhedens skyld bør nærværende forordning udløbe samtidig med, at den kontraktlige oplagringsperiode udløber.

| (16) | Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist — |
| --- | --- |

(16)

Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Ved denne forordning fastsættes der bestemmelser om støtte til privat oplagring af saltet og usaltet smør, jf. artikel 28, litra a), i forordning (EF) nr. 1234/2007, for kontrakter indgået fra den 1. marts 2012.

2.   Forordning (EF) nr. 826/2008 anvendes, medmindre andet er fastsat i nærværende forordning.

Artikel 2

Den måleenhed, der er nævnt i artikel 16, stk. 2, litra c), i forordning (EF) nr. 826/2008, er det »lagerparti«, der svarer til den produktmængde, der er omfattet af nærværende forordning, og som vejer mindst 1 ton og har en homogen sammensætning og kvalitet, er produceret på ét og samme mejeri og er indlagret på ét og samme lager på én og samme dag.

Artikel 3

1.   Uanset artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 826/2008 kan ansøgningerne kun vedrøre produkter, der er fuldstændigt indlagret.

2.   Artikel 20, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 826/2008 anvendes ikke.

3.   Medlemsstaterne kan fravige kravet i artikel 22, stk. 1, litra e), i forordning (EF) nr. 826/2008 om, at kontraktnummeret skal anføres, hvis lagerholderen forpligter sig til at anføre det i det register, der er omhandlet i nævnte forordnings bilag I, punkt III.

4.   Uanset artikel 36, stk. 6, i forordning (EF) nr. 826/2008 tjekker kontrolmyndigheden ved den kontraktlige oplagringsperiodes udløb ved hjælp af stikprøver det oplagrede smørs vægt og identifikationen af det i hele udlagringsperioden fra august 2012 til februar 2013 for mindst halvdelen af antallet af kontrakter.

Artikel 4

1.   Støtten til produkterne i artikel 1 er på:

| — | 14,88 EUR pr. oplagret ton for de faste oplagringsomkostninger |
| --- | --- |

—

14,88 EUR pr. oplagret ton for de faste oplagringsomkostninger

| — | 0,26 EUR pr. ton pr. dag i den kontraktlige oplagringsperiode. |
| --- | --- |

—

0,26 EUR pr. ton pr. dag i den kontraktlige oplagringsperiode.

2.   Den kontraktlige indlagring finder sted mellem den 1. marts og den 15. august 2012. Udlagring kan tidligst ske fra den 16. august 2012. Den kontraktlige oplagringsperiode udløber dagen før udlagringen eller senest den sidste dag i februar året efter indlagringen.

3.   Der kan kun ydes støtte, hvis den kontraktlige oplagringsperiode er på mellem 90 og 210 dage.

Artikel 5

1.   Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om følgende:

| a) | senest hver tirsdag for de mængder, som der er indgået kontrakt for samt de mængder produkter, som der er ansøgt om indgåelse af kontrakter for i den foregående uge, som anført i artikel 35, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 826/2008 |
| --- | --- |

a)

senest hver tirsdag for de mængder, som der er indgået kontrakt for samt de mængder produkter, som der er ansøgt om indgåelse af kontrakter for i den foregående uge, som anført i artikel 35, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 826/2008

| b) | senest ved månedens udgang for den foregående måned informationer om lagrene som anført i artikel 35, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 826/2008. |
| --- | --- |

b)

senest ved månedens udgang for den foregående måned informationer om lagrene som anført i artikel 35, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 826/2008.

2.   De meddelelser, der er nævnt i stk. 1, sendes i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 792/2009.

Artikel 6

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den udløber den 28. februar 2013.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. februar 2012.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 223 af 21.8.2008, s. 3.

2

(3)  EUT L 228 af 01.9.2009, s. 3.

3

---

| 24.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 52/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 52/6

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 161/2012

af 23. februar 2012

om nødforanstaltninger til beskyttelse af kullerbestandene i farvandene vest for Skotland

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2371/2002 skal den fælles fiskeripolitik fastsætte sammenhængende foranstaltninger vedrørende bevarelse, forvaltning og udnyttelse af levende akvatiske ressourcer, herunder særlige foranstaltninger til at begrænse fiskeriets indvirkning på marine økosystemer og arter uden for målgruppen. |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2371/2002 skal den fælles fiskeripolitik fastsætte sammenhængende foranstaltninger vedrørende bevarelse, forvaltning og udnyttelse af levende akvatiske ressourcer, herunder særlige foranstaltninger til at begrænse fiskeriets indvirkning på marine økosystemer og arter uden for målgruppen.

| (2) | For at beskytte arterne torsk, kuller og hvilling oprettes der i punkt 6.1 i bilag III til Rådets forordning (EF) nr. 43/2009 (2), som ændret ved forordning (EF) nr. 1288/2009 (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 579/2011 (4), i ICES-område VI a en zone, hvor fiskeri er forbudt (i det følgende benævnt »farvandene vest for Skotland«. |
| --- | --- |

(2)

For at beskytte arterne torsk, kuller og hvilling oprettes der i punkt 6.1 i bilag III til Rådets forordning (EF) nr. 43/2009 (2), som ændret ved forordning (EF) nr. 1288/2009 (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 579/2011 (4), i ICES-område VI a en zone, hvor fiskeri er forbudt (i det følgende benævnt »farvandene vest for Skotland«.

| (3) | Uanset dette forbud er det ifølge punkt 6.5 og 6.6 i bilag III til forordning (EF) nr. 43/2009 tilladt henholdsvis at fiske efter jomfruhummer og fiske med travl, bundtravl eller lignende redskaber, forudsat at visse betingelser er opfyldt og navnlig kravet om, at den fangstmængde, der beholdes om bord, højst består af en vis procentdel af enhver blanding af torsk, kuller og/eller hvilling. |
| --- | --- |

(3)

Uanset dette forbud er det ifølge punkt 6.5 og 6.6 i bilag III til forordning (EF) nr. 43/2009 tilladt henholdsvis at fiske efter jomfruhummer og fiske med travl, bundtravl eller lignende redskaber, forudsat at visse betingelser er opfyldt og navnlig kravet om, at den fangstmængde, der beholdes om bord, højst består af en vis procentdel af enhver blanding af torsk, kuller og/eller hvilling.

| (4) | Formålet med dette krav var at reducere de tre bestandes fiskeridødelighed inden for deres udbredelsesområde ved at forhindre målrettet fiskeri. |
| --- | --- |

(4)

Formålet med dette krav var at reducere de tre bestandes fiskeridødelighed inden for deres udbredelsesområde ved at forhindre målrettet fiskeri.

| (5) | Det blev fremhævet i den dokumentation og de råd, som Kommissionen modtog fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) og fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF), at der fandt genudsætning sted som følge af indførelsen af regler for fangstsammensætningen i ICES-område VI a. |
| --- | --- |

(5)

Det blev fremhævet i den dokumentation og de råd, som Kommissionen modtog fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) og fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF), at der fandt genudsætning sted som følge af indførelsen af regler for fangstsammensætningen i ICES-område VI a.

| (6) | Ifølge ICES er kullerbestanden i ICES-område VI a under de sikre biologiske grænseværdier, men ICES er dog af den opfattelse, at den seneste rekruttering, der har været større end gennemsnittet, vil bidrage til en stigning i gydebestandens biomasse. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge ICES er kullerbestanden i ICES-område VI a under de sikre biologiske grænseværdier, men ICES er dog af den opfattelse, at den seneste rekruttering, der har været større end gennemsnittet, vil bidrage til en stigning i gydebestandens biomasse.

| (7) | Den fortsatte vækst i disse årgange betyder, at disse fisk nu er i fiskeri. Indførelsen af regler for fangstsammensætningen vil medføre yderligere stigninger i genudsætningen af denne bestand for at opfylde kravene til landing af fangster, inden de bidrager til den fremtidige produktion. Fjernelsen af biogydemasse for en bestand, der er under de sikre biologiske grænseværdier, udgør en alvorlig trussel for bestandens langsigtede genopbygning og bæredygtighed. Landinger og ikke fangster kontrolleres ved hjælp af den fortsatte anvendelse af fangstsammensætningsreglerne. Uafhængigt af eventuelle ændringer i kvoterne vil de nuværende større forekomster af kuller føre til en øget lovgivningsbestemt genudsætning. |
| --- | --- |

(7)

Den fortsatte vækst i disse årgange betyder, at disse fisk nu er i fiskeri. Indførelsen af regler for fangstsammensætningen vil medføre yderligere stigninger i genudsætningen af denne bestand for at opfylde kravene til landing af fangster, inden de bidrager til den fremtidige produktion. Fjernelsen af biogydemasse for en bestand, der er under de sikre biologiske grænseværdier, udgør en alvorlig trussel for bestandens langsigtede genopbygning og bæredygtighed. Landinger og ikke fangster kontrolleres ved hjælp af den fortsatte anvendelse af fangstsammensætningsreglerne. Uafhængigt af eventuelle ændringer i kvoterne vil de nuværende større forekomster af kuller føre til en øget lovgivningsbestemt genudsætning.

| (8) | Der vil opstå en stigning i fisketrykket som følge af de øgede fiskerimuligheder for kuller i ICES-område VI a fra februar 2012. Bestræbelser på at udnytte fiskerimulighederne for 2012 vil medføre øget dødelighed i de bestande, der fanges sammen med kuller, navnlig for hvilling og torsk. |
| --- | --- |

(8)

Der vil opstå en stigning i fisketrykket som følge af de øgede fiskerimuligheder for kuller i ICES-område VI a fra februar 2012. Bestræbelser på at udnytte fiskerimulighederne for 2012 vil medføre øget dødelighed i de bestande, der fanges sammen med kuller, navnlig for hvilling og torsk.

| (9) | Eftersom kuller hovedsagelig fiskes fra februar og fremefter, er det nødvendigt straks at foretage ændringer for at forhindre en uforholdsmæssig stor genudsætning. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom kuller hovedsagelig fiskes fra februar og fremefter, er det nødvendigt straks at foretage ændringer for at forhindre en uforholdsmæssig stor genudsætning.

| (10) | En fortsat og øget genudsætning af kullerbestanden vil påvirke den fremtidige genopbygning og produktion. En maksimering af fiskerimulighederne truer andre bestandes bæredygtighed. Der er fare for yderligere sammenbrud i disse bestande som følge af høj fiskeridødelighed. |
| --- | --- |

(10)

En fortsat og øget genudsætning af kullerbestanden vil påvirke den fremtidige genopbygning og produktion. En maksimering af fiskerimulighederne truer andre bestandes bæredygtighed. Der er fare for yderligere sammenbrud i disse bestande som følge af høj fiskeridødelighed.

| (11) | Misforholdet mellem kravene til landingen af fangster og de uundgåelige fangster af kuller bliver markant større i 2012. Det er derfor nødvendigt straks at annullere fangstsammensætningsreglerne for kuller for at forhindre en alvorlig trussel for genopbygningen af denne art i farvandene vest for Skotland og forhindre et yderligere fiskeritryk på andre bestande, samtidig med at det bliver muligt at udnytte fiskerimulighederne for 2012 rationelt — |
| --- | --- |

(11)

Misforholdet mellem kravene til landingen af fangster og de uundgåelige fangster af kuller bliver markant større i 2012. Det er derfor nødvendigt straks at annullere fangstsammensætningsreglerne for kuller for at forhindre en alvorlig trussel for genopbygningen af denne art i farvandene vest for Skotland og forhindre et yderligere fiskeritryk på andre bestande, samtidig med at det bliver muligt at udnytte fiskerimulighederne for 2012 rationelt —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I denne forordnings anvendelsesperiode gælder procentsatserne for fangstsammensætningen i punkt 6.5 iii) og 6.6 ii) i del A i bilag III til forordning (EF) nr. 43/2009 ikke for kuller.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den finder anvendelse indtil den 25. august 2012.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. februar 2012.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EUT L 22 af 26.1.2009, s. 1.

2

(3)  EUT L 347 af 24.12.2009, s. 6.

3

(4)  EUT L 165 af 24.6.2011, s. 1.

4

---

| 24.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 52/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 52/8

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 162/2012

af 23. februar 2012

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. februar 2012.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | IL | 107,2 |
| JO | 75,8 |
| MA | 79,0 |
| TN | 93,9 |
| TR | 95,1 |
| ZZ | 90,2 |
| 0707 00 05 | JO | 134,1 |
| MA | 94,2 |
| TR | 156,1 |
| ZZ | 128,1 |
| 0709 93 10 | MA | 66,1 |
| TR | 138,4 |
| ZZ | 102,3 |
| 0805 10 20 | EG | 50,2 |
| IL | 74,0 |
| MA | 52,2 |
| TN | 48,6 |
| TR | 72,2 |
| ZZ | 59,4 |
| 0805 20 10 | IL | 128,4 |
| MA | 88,3 |
| ZZ | 108,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 83,5 |
| IL | 111,6 |
| MA | 102,7 |
| TR | 62,7 |
| ZZ | 90,1 |
| 0805 50 10 | EG | 74,4 |
| TR | 57,7 |
| ZZ | 66,1 |
| 0808 10 80 | CA | 136,5 |
| CL | 98,4 |
| CN | 90,6 |
| MK | 29,3 |
| US | 146,9 |
| ZZ | 100,3 |
| 0808 30 90 | AR | 108,4 |
| CL | 96,2 |
| CN | 48,2 |
| US | 127,1 |
| ZA | 87,7 |
| ZZ | 93,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

IL

107,2

JO

75,8

MA

79,0

TN

93,9

TR

95,1

ZZ

90,2

0707 00 05

JO

134,1

MA

94,2

TR

156,1

ZZ

128,1

0709 93 10

MA

66,1

TR

138,4

ZZ

102,3

0805 10 20

EG

50,2

IL

74,0

MA

52,2

TN

48,6

TR

72,2

ZZ

59,4

0805 20 10

IL

128,4

MA

88,3

ZZ

108,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

83,5

IL

111,6

MA

102,7

TR

62,7

ZZ

90,1

0805 50 10

EG

74,4

TR

57,7

ZZ

66,1

0808 10 80

CA

136,5

CL

98,4

CN

90,6

MK

29,3

US

146,9

ZZ

100,3

0808 30 90

AR

108,4

CL

96,2

CN

48,2

US

127,1

ZA

87,7

ZZ

93,5

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 24.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 52/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 52/10

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 163/2012

af 23. februar 2012

om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95, for så vidt angår repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 143 sammenholdt med artikel 4, og

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 614/2009 af 7. juli 2009 om den fælles handelsordning for ægalbumin og mælkealbumin (2), særlig artikel 3, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin.

| (2) | Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som bestemmelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser for importen af visse produkter bør ændres under hensyntagen til prisudsving efter oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som bestemmelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser for importen af visse produkter bør ændres under hensyntagen til prisudsving efter oprindelse.

| (3) | Forordning (EF) nr. 1484/95 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 1484/95 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | For at foranstaltningen kan finde anvendelse så hurtigt som muligt, efter at de ajourførte data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen. |
| --- | --- |

(4)

For at foranstaltningen kan finde anvendelse så hurtigt som muligt, efter at de ajourførte data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 1484/95 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. februar 2012.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 181 af 14.7.2009, s. 8.

2

(3)  EFT L 145 af 29.6.1995, s. 47.

3

---

BILAG

»BILAG I

| KN-kode | Varebeskrivelse | Repræsentativ pris
  (EUR/100 kg) | Sikkerhed ifølge artikel 3, stk. 3
  (EUR/100 kg) | Oprindelse (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, men med hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 70 pct.-høns), frosne | 124,1 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, og uden hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 65 pct.-høns), eller i anden form, frosne | 140,1 | 0 | AR |
| 133,6 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne | 285,6 | 4 | AR |
| 223,3 | 23 | BR |
| 322,7 | 0 | CL |
| 0207 14 50 | Bryst og stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne | 222,0 | 0 | BR |
| 0207 27 10 | Udskårne udbenede stykker af kalkun, frosne | 315,3 | 0 | BR |
| 415,6 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Æggeblommer, tørrede | 314,4 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Æg uden skal, tørrede | 337,5 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Tilberedninger af høns af arten Gallus domesticus, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt | 306,1 | 0 | BR |
| 353,6 | 0 | CL |
| 3502 11 90 | Ægalbumin, tørret | 522,3 | 0 | AR |

KN-kode

Varebeskrivelse

Repræsentativ pris

(EUR/100 kg)

Sikkerhed ifølge artikel 3, stk. 3

(EUR/100 kg)

Oprindelse (1)

0207 12 10

Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, men med hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 70 pct.-høns), frosne

124,1

0

AR

0207 12 90

Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, og uden hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 65 pct.-høns), eller i anden form, frosne

140,1

0

AR

133,6

0

BR

0207 14 10

Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne

285,6

4

AR

223,3

23

BR

322,7

0

CL

0207 14 50

Bryst og stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne

222,0

0

BR

0207 27 10

Udskårne udbenede stykker af kalkun, frosne

315,3

0

BR

415,6

0

CL

0408 11 80

Æggeblommer, tørrede

314,4

0

AR

0408 91 80

Æg uden skal, tørrede

337,5

0

AR

1602 32 11

Tilberedninger af høns af arten Gallus domesticus, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt

306,1

0

BR

353,6

0

CL

3502 11 90

Ægalbumin, tørret

522,3

0

AR

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.«

1

---

AFGØRELSER

| 24.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 52/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 52/12

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 10. februar 2012

om fastsættelse af regler for de nationale overgangsplaner, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner

(meddelt under nummer K(2012) 612)

(EØS-relevant tekst)

(2012/115/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (1), særlig artikel 41, litra b), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Artikel 32 i direktiv 2010/75/EU bestemmer, at medlemsstaterne i perioden fra 1. januar 2016 til 30. juni 2020 kan udarbejde og gennemføre en national overgangsplan for bestemte fyringsanlæg, idet planen skal dække emissioner af et eller flere af følgende forurenende stoffer: nitrogenoxider, svovldioxid og støv. For gasturbiner skal planen kun dække nitrogenoxidemissioner. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 32 i direktiv 2010/75/EU bestemmer, at medlemsstaterne i perioden fra 1. januar 2016 til 30. juni 2020 kan udarbejde og gennemføre en national overgangsplan for bestemte fyringsanlæg, idet planen skal dække emissioner af et eller flere af følgende forurenende stoffer: nitrogenoxider, svovldioxid og støv. For gasturbiner skal planen kun dække nitrogenoxidemissioner.

| (2) | Fyringsanlæg, der er omfattet af den nationale plan, kan fritages for at overholde emissionsgrænseværdierne i artikel 30, stk. 2, i direktiv 2010/75/EU for de forurenende stoffer, som er omfattet af planen, eller afsvovlingssatserne i artikel 31 i direktiv 2010/75/EU, hvor dette er relevant. |
| --- | --- |

(2)

Fyringsanlæg, der er omfattet af den nationale plan, kan fritages for at overholde emissionsgrænseværdierne i artikel 30, stk. 2, i direktiv 2010/75/EU for de forurenende stoffer, som er omfattet af planen, eller afsvovlingssatserne i artikel 31 i direktiv 2010/75/EU, hvor dette er relevant.

| (3) | For at sikre, at artikel 32 i direktiv 2010/75/EU bliver gennemført ensartet, bør der vedtages gennemførelsesbestemmelser dertil. |
| --- | --- |

(3)

For at sikre, at artikel 32 i direktiv 2010/75/EU bliver gennemført ensartet, bør der vedtages gennemførelsesbestemmelser dertil.

| (4) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 75, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 75, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Fyringsanlæg, der er omfattet af de nationale overgangsplaner

En national overgangsplan kan kun omfatte hele fyringsanlæg, der er omfattet af kapitel III i direktiv 2010/75/EU, jf. de nærmere bestemmelser i afsnit 1 i bilaget til denne afgørelse, under hensyntagen til bestemmelserne i artikel 32, stk. 1, og reglerne om sammenlægning af udledninger i artikel 29 i direktiv 2010/75/EU.

Artikel 2

Indholdet i de nationale overgangsplaner

1.   Hver national overgangsplan skal indeholde følgende oplysninger som anført i afsnit 2 i bilaget:

| a) | en liste over alle fyringsanlæg, der er omfattet af planen, herunder alle relevante oplysninger om deres driftskarakteristik |
| --- | --- |

a)

en liste over alle fyringsanlæg, der er omfattet af planen, herunder alle relevante oplysninger om deres driftskarakteristik

| b) | de enkelte fyringsanlægs beregnede bidrag til emissionslofterne for 2016 og 2019 |
| --- | --- |

b)

de enkelte fyringsanlægs beregnede bidrag til emissionslofterne for 2016 og 2019

| c) | en tabel med emissionslofterne for hvert af de forurenende stoffer, der er omfattet af planen i 2016, 2017, 2018, 2019 og første halvår af 2020 |
| --- | --- |

c)

en tabel med emissionslofterne for hvert af de forurenende stoffer, der er omfattet af planen i 2016, 2017, 2018, 2019 og første halvår af 2020

| d) | en nærmere redegørelse for beregningen af de nævnte emissionslofter. |
| --- | --- |

d)

en nærmere redegørelse for beregningen af de nævnte emissionslofter.

Derudover skal den nationale overgangsplan indeholde følgende oplysninger:

| a) | en beskrivelse af, hvordan planens gennemførelse vil blive overvåget og rapporteret til Kommissionen |
| --- | --- |

a)

en beskrivelse af, hvordan planens gennemførelse vil blive overvåget og rapporteret til Kommissionen

| b) | en liste over de foranstaltninger, der vil blive truffet for at sikre, at alle fyringsanlæg, der er omfattet af planen, opfylder de gældende emissionsgrænseværdier i bilag V til direktiv 2010/75/EU senest den 1. juli 2020. |
| --- | --- |

b)

en liste over de foranstaltninger, der vil blive truffet for at sikre, at alle fyringsanlæg, der er omfattet af planen, opfylder de gældende emissionsgrænseværdier i bilag V til direktiv 2010/75/EU senest den 1. juli 2020.

2.   I forbindelse med stk. 1, første afsnit, litra a), anvender medlemsstaterne skemaet i tabel A.1 i tillæg A til bilaget til denne afgørelse.

I forbindelse med stk. 1, første afsnit, litra c), anvender medlemsstaterne skemaet i tabel B.3 i tillæg B til bilaget til denne afgørelse.

Artikel 3

Fastsættelse af emissionslofter i den nationale overgangsplan

1.   Emissionslofterne i artikel 32, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU beregnes efter metoderne i afsnit 3 i bilaget til denne afgørelse.

2.   Når medlemsstaterne oplyser de relevante emissionsgrænseværdier og minimumsafsvovlingssatserne, de beregnede bidrag fra de enkelte fyringsanlæg til emissionslofterne for 2016 og de samlede emissionslofter for 2016, benytter de skemaet i tabel B.1 i tillæg B til bilaget til denne afgørelse.

I de følgende tilfælde anfører medlemsstaterne yderligere oplysninger om de emissionsgrænseværdier, der er anvendt ved beregningen, i kolonnen til »bemærkninger« i skemaet:

| a) | når emissionsgrænseværdierne i anmærkningerne til tabel C.1 og C.2 i tillæg C til bilaget til denne afgørelse er benyttet |
| --- | --- |

a)

når emissionsgrænseværdierne i anmærkningerne til tabel C.1 og C.2 i tillæg C til bilaget til denne afgørelse er benyttet

| b) | når anlæg benytter forskellige brændselstyper eller består af en kombination af forskellige anlægstyper. |
| --- | --- |

b)

når anlæg benytter forskellige brændselstyper eller består af en kombination af forskellige anlægstyper.

3.   Når medlemsstaterne oplyser de relevante emissionsgrænseværdier og minimumsafsvovlingssatserne, de beregnede bidrag fra de enkelte fyringsanlæg til emissionslofterne for 2019 og de samlede emissionslofter for 2019, benytter de skemaet i tabel B.2 i tillæg B til bilaget til denne afgørelse.

I de følgende tilfælde anfører medlemsstaterne yderligere oplysninger om de emissionsgrænseværdier, der er anvendt ved beregningen, i kolonnen til »bemærkninger« i skemaet:

| a) | når emissionsgrænseværdierne i anmærkningerne til tabel D.1 og D.2 i tillæg D til bilaget til denne afgørelse er benyttet |
| --- | --- |

a)

når emissionsgrænseværdierne i anmærkningerne til tabel D.1 og D.2 i tillæg D til bilaget til denne afgørelse er benyttet

| b) | når anlæg benytter forskellige brændselstyper eller består af en kombination af forskellige anlægstyper. |
| --- | --- |

b)

når anlæg benytter forskellige brændselstyper eller består af en kombination af forskellige anlægstyper.

Artikel 4

Gennemførelse af de nationale overgangsplaner

En medlemsstat kan først gennemføre sin nationale overgangsplan, når den er accepteret af Kommissionen, jf. artikel 32, stk. 5, andet og tredje afsnit, i direktiv 2010/75/EU.

Artikel 5

Senere ændringer af den nationale overgangsplan

1.   Medlemsstaterne indfører en sådan mekanisme, at de kan konstatere, om de fyringsanlæg, der er omfattet af den nationale overgangsplan, bliver ændret på en sådan måde, at de anvendte emissionslofter påvirkes.

2.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om eventuelle senere ændringer af planen, som indvirker på de anvendte emissionslofter, i overensstemmelse med afsnit 4 i bilaget til denne afgørelse, jf. artikel 32, stk. 6, i direktiv 2010/75/EU.

Artikel 6

Overvågning af overholdelse, afhjælpningsforanstaltninger og rapportering til Kommissionen

1.   Med henblik på artikel 32, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU overvåger de kompetente myndigheder de emissioner af nitrogenoxider, svovldioxid og støv, der er omfattet af den nationale overgangsplan, ved at kontrollere overvågnings- og beregningsdataene fra fyringsanlæggets driftsleder.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at emissionerne af nitrogenoxider, svovldioxid og støv fra de fyringsanlæg, der er omfattet af den nationale overgangsplan, begrænses så meget, at emissionslofterne kan overholdes. Hvis der er risiko for, at emissionslofterne ikke kan overholdes, træffer medlemsstaterne de foranstaltninger, der er nødvendige for at undgå emissioner, der overskrider disse lofter.

3.   Medlemsstater, der gennemfører en national overgangsplan, rapporterer for hvert anlæg inden 12 måneder de årlige data, der er opregnet i artikel 72, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU, for alle fyringsanlæg, der er omfattet af planen.

Artikel 7

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2012.

På Kommissionens vegne

Janez POTOČNIK

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17.

1

---

BILAG

1.   Fyringsanlæg, der er omfattet af den nationale overgangsplan

Dele af fyringsanlæg (f.eks. en eller flere enkelte fyringsenheder, der har fælles skorsten med andre enheder, eller som befinder sig i den situation, der er beskrevet i artikel 29, stk. 2, i direktiv 2010/75/EU) kan ikke være omfattet af en national overgangsplan (1).

Fyringsanlæg, der er omfattet af artikel 32, stk. 1, litra b), i direktiv 2010/75/EU, omfatter også anlæg, der ikke drives af raffinaderiets driftsleder, men er beliggende inden for raffinaderiet og benytter det brændsel, der er omhandlet i bestemmelsen.

Fyringsanlæg, der på noget tidspunkt under gennemførelsen af den nationale overgangsplan er omfattet af bestemmelserne i kapitel IV i direktiv 2010/75/EU om affaldsforbrændingsanlæg og affaldsmedforbrændingsanlæg, kan ikke være omfattet af den nationale overgangsplan.

2.   Data om fyringsanlæg, som den nationale overgangsplan skal indeholde

Den nationale overgangsplan skal indeholde en liste over alle de fyringsanlæg, der er omfattet af den, og alle data om disse anlæg, som er benyttet til beregning af emissionslofterne.

De data om de enkelte anlæg, som skal oplyses, vedrører den samlede nominelle indfyrede termiske effekt, de anvendte brændselstyper og hvert fyringsanlægs driftskarakteristika i den periode, som den nationale overgangsplan gælder for.

Mindst følgende data skal være indeholdt i den nationale overgangsplan for hvert fyringsanlæg, der er omfattet af den:

| 1. | Fyringsanlæggets navn og placering (2). |
| --- | --- |

1.

Fyringsanlæggets navn og placering (2).

| 2. | Dato for udstedelse af fyringsanlæggets første godkendelse. |
| --- | --- |

2.

Dato for udstedelse af fyringsanlæggets første godkendelse.

| 3. | Dato for ansøgning om første godkendelse af fyringsanlægget samt datoen, hvor fyringsanlægget første gang er sat i drift.







  Anm.: | Denne oplysning kræves kun i de tilfælde, hvor fyringsanlægget er godkendt første gang efter den 27. november 2002, men er sat i drift senest den 27. november 2003. |
| --- | --- | --- |

3.

Dato for ansøgning om første godkendelse af fyringsanlægget samt datoen, hvor fyringsanlægget første gang er sat i drift.

Anm.:

Denne oplysning kræves kun i de tilfælde, hvor fyringsanlægget er godkendt første gang efter den 27. november 2002, men er sat i drift senest den 27. november 2003.

| 4. | Alle eventuelle udvidelser af fyringsanlæggets samlede nominelle indfyrede termiske effekt på mindst 50 MW, som er foretaget mellem den 27. november 2002 og den 31. december 2010 (kapacitetsudvidelsen anføres i MW) (3). |
| --- | --- |

4.

Alle eventuelle udvidelser af fyringsanlæggets samlede nominelle indfyrede termiske effekt på mindst 50 MW, som er foretaget mellem den 27. november 2002 og den 31. december 2010 (kapacitetsudvidelsen anføres i MW) (3).

| 5. | Hvert fyringsanlægs samlede nominelle indfyrede termiske effekt (MW) den 31. december 2010. |
| --- | --- |

5.

Hvert fyringsanlægs samlede nominelle indfyrede termiske effekt (MW) den 31. december 2010.

| 6. | Hvert fyringsanlægs årlige antal driftstimer (4), beregnet som gennemsnit for perioden 2001-2010.







  Anm.: | Denne oplysning kræves kun i de tilfælde, hvor der benyttes specifikke emissionsgrænseværdier for fyringsanlæg med mindre end 1 500 driftstimer om året til beregning af fyringsanlæggets bidrag til emissionslofterne. |
| --- | --- | --- |

6.

Hvert fyringsanlægs årlige antal driftstimer (4), beregnet som gennemsnit for perioden 2001-2010.

Anm.:

Denne oplysning kræves kun i de tilfælde, hvor der benyttes specifikke emissionsgrænseværdier for fyringsanlæg med mindre end 1 500 driftstimer om året til beregning af fyringsanlæggets bidrag til emissionslofterne.

| 7. | Forurenende stoffer, som for det pågældende fyringsanlæg ikke er omfattet af den nationale overgangsplan (hvis relevant) (5). |
| --- | --- |

7.

Forurenende stoffer, som for det pågældende fyringsanlæg ikke er omfattet af den nationale overgangsplan (hvis relevant) (5).

| 8. | Årligt brændselsforbrug (TJ/år), beregnet som gennemsnit for perioden 2001-2010, fordelt på følgende seks brændselstyper: stenkul, brunkul, biomasse, andet fast brændsel, flydende brændsel og gas (6). |
| --- | --- |

8.

Årligt brændselsforbrug (TJ/år), beregnet som gennemsnit for perioden 2001-2010, fordelt på følgende seks brændselstyper: stenkul, brunkul, biomasse, andet fast brændsel, flydende brændsel og gas (6).

| 9. | Årlig røggasmængde (Nm3/år), beregnet som gennemsnit for perioden 2001-2010 (7).







  Anm. 1: | For fyringsanlæg, der anvender flere brændselstyper og/eller består af flere anlægstyper, skal røggasmængden oplyses særskilt for hver brændselstype og/eller anlægstype (8). |
| --- | --- | --- |

9.

Årlig røggasmængde (Nm3/år), beregnet som gennemsnit for perioden 2001-2010 (7).

Anm. 1:

For fyringsanlæg, der anvender flere brændselstyper og/eller består af flere anlægstyper, skal røggasmængden oplyses særskilt for hver brændselstype og/eller anlægstype (8).

| Anm. 2: | Hvis røggasmængden beregnes ud fra den anvendte brændselsmængde (og ikke bygger på den faktiske målte røggasstrøm), skal den faktor (eller i tilfælde af flere brændselstyper eller anlægstyper de faktorer), der anvendes til beregningen (Nm3/GJ), oplyses. |
| --- | --- |

Anm. 2:

Hvis røggasmængden beregnes ud fra den anvendte brændselsmængde (og ikke bygger på den faktiske målte røggasstrøm), skal den faktor (eller i tilfælde af flere brændselstyper eller anlægstyper de faktorer), der anvendes til beregningen (Nm3/GJ), oplyses.

| 10. | Den svovlmængde, der tilføres med anvendt indenlandsk fast brændsel (9) (ton S pr. år), beregnet som gennemsnit for perioden 2001-2010.







  Anm.: | Denne oplysning kræves kun i de tilfælde, hvor der anvendes indenlandsk fast brændsel i fyringsanlægget, og hvor minimumsafsvovlingssatsen benyttes til beregning af fyringsanlæggets bidrag til emissionsloftet for svovldioxid (for 2016 og/eller 2019). |
| --- | --- | --- |

10.

Den svovlmængde, der tilføres med anvendt indenlandsk fast brændsel (9) (ton S pr. år), beregnet som gennemsnit for perioden 2001-2010.

Anm.:

Denne oplysning kræves kun i de tilfælde, hvor der anvendes indenlandsk fast brændsel i fyringsanlægget, og hvor minimumsafsvovlingssatsen benyttes til beregning af fyringsanlæggets bidrag til emissionsloftet for svovldioxid (for 2016 og/eller 2019).

Når fyringsanlæg, der er omfattet af den nationale overgangsplan, er gasturbiner eller gasmotorer, oplyses dette specifikt i den nationale overgangsplan.

3.   Bestemmelse af emissionslofterne

3.1.   Metoder til beregning af de enkelte anlægs bidrag til emissionslofterne for 2016 og 2019

3.1.1.   Det generelle tilfælde

Når de gældende emissionslofter for et forurenende stof for årene 2016 og 2019 skal bestemmes, beregnes bidraget fra hvert fyringsanlæg i ton pr. år (tpa) efter følgende formel:

Bidrag til loftet (tpa) = røggasmængde (Nm3pa) × ELV (mg/Nm3) × 1,0 × 10–9

hvor:

| — | røggasmængden er mængden af røggas udtrykt i kubikmeter pr. år (Nm3pa), beregnet som gennemsnit for perioden 2001-2010. Den angives ved standardtemperatur (273 K) og -tryk (101,3 kPa) og det relevante referenceiltindhold (dvs. det samme, som anvendes til emissionsgrænseværdien (ELV)) og efter korrektion for indholdet af vanddamp |
| --- | --- |

—

røggasmængden er mængden af røggas udtrykt i kubikmeter pr. år (Nm3pa), beregnet som gennemsnit for perioden 2001-2010. Den angives ved standardtemperatur (273 K) og -tryk (101,3 kPa) og det relevante referenceiltindhold (dvs. det samme, som anvendes til emissionsgrænseværdien (ELV)) og efter korrektion for indholdet af vanddamp

| — | ELV er den relevante emissionsgrænseværdi for det pågældende forurenende stof udtrykt i mg/Nm3, idet der forudsættes et iltindhold i røggassen på 6 volumenprocent for fast brændsels vedkommende, 3 volumenprocent for flydende og gasformigt brændsels vedkommende (for andre fyringsanlæg end gasturbiner og gasmotorer) og 15 volumenprocent for gasturbiners og gasmotorers vedkommende. |
| --- | --- |

—

ELV er den relevante emissionsgrænseværdi for det pågældende forurenende stof udtrykt i mg/Nm3, idet der forudsættes et iltindhold i røggassen på 6 volumenprocent for fast brændsels vedkommende, 3 volumenprocent for flydende og gasformigt brændsels vedkommende (for andre fyringsanlæg end gasturbiner og gasmotorer) og 15 volumenprocent for gasturbiners og gasmotorers vedkommende.

Hvordan emissionsgrænseværdierne til beregning af emissionslofterne for 2016 og 2019 bestemmes, er nærmere beskrevet i punkt 3.2 og 3.3.

3.1.2.   Særtilfældet, hvor fyringsanlæg anvender flere brændselstyper og/eller består af forskellige anlægstyper

Formlen i punkt 3.1.1 kan ikke benyttes til fyringsanlæg, der i perioden 2001-2010 har anvendt flere brændselstyper (efter hinanden eller samtidig) eller består af forskellige anlægstyper.

Sådanne fyringsanlæg kræver, at der benyttes andre emissionsgrænseværdier og/eller referencebetingelser ved beregning af deres bidrag til emissionslofterne. Derfor må følgende metode benyttes:

Bidrag til loftet (tpa) = Σ [røggasmængde (Nm3pa) × ELV (mg/Nm3) × 1,0 × 10–9]

Denne formel indebærer, at den gennemsnitlige røggasmængde (Nm3 pr. år) for hver af de brændselstyper, der er anvendt i perioden 2001-2010, multipliceres med den relevante emissionsgrænseværdi (svarende til den samlede nominelle indfyrede termiske effekt for hele fyringsanlægget). Dernæst adderes produkterne af disse multiplikationer for alle de anvendte brændselstyper.

Det skal for hver brændselstype sikres, at den røggasmængde og den emissionsgrænseværdi, der multipliceres, er udtrykt ved samme referenceiltindhold.

Der benyttes samme metode i tilfælde, hvor ét fyringsanlæg i perioden 2001-2010 under hensyntagen til artikel 29, stk. 1 og 2, i direktiv 2010/75/EU bestod af en kombination af forskellige anlægstyper. Der kan f.eks. være tale om:

| — | en eller flere gasturbiner kombineret med en eller flere andre typer fyringsanlæg |
| --- | --- |

—

en eller flere gasturbiner kombineret med en eller flere andre typer fyringsanlæg

| — | en eller flere gasmotorer kombineret med en eller flere andre typer fyringsanlæg. |
| --- | --- |

—

en eller flere gasmotorer kombineret med en eller flere andre typer fyringsanlæg.

3.1.3.   Minimumsafsvovlingssats (MDR)

Formlen i punkt 3.1.1 kan ikke benyttes til fyringsanlæg, der fyres med indenlandsk fast brændsel (10), og som ikke kan overholde de relevante emissionsgrænseværdier for svovldioxid i direktiv 2010/75/EU på grund af det pågældende brændsels karakteristika.

For sådanne anlæg kan beregningen af deres bidrag til emissionslofterne for svovldioxid baseres på de relevante minimumsafsvovlingssatser (11) i stedet for emissionsgrænseværdierne for svovldioxid.

I så fald beregnes fyringsanlæggets bidrag til emissionsloftet for svovldioxid i ton pr. år (tpa) efter følgende formel:

Bidrag til SO2-loftet (tpa) = tilført svovl (tpa) × (1 – (MDR/100)) × 2

hvor:

| — | »tilført svovl« er den mængde svovl (S), som det indenlandske faste brændsel, der er brugt i fyringsanlægget, indeholder, udtrykt i ton pr. år (tpa), beregnet som gennemsnit for perioden 2001-2010 |
| --- | --- |

—

»tilført svovl« er den mængde svovl (S), som det indenlandske faste brændsel, der er brugt i fyringsanlægget, indeholder, udtrykt i ton pr. år (tpa), beregnet som gennemsnit for perioden 2001-2010

| — | »MDR« er den relevante minimumsafsvovlingssats udtrykt i procent. |
| --- | --- |

—

»MDR« er den relevante minimumsafsvovlingssats udtrykt i procent.

Hvordan minimumsafsvovlingssatsen til beregning af emissionslofterne for svovldioxid for 2016 og 2019 bestemmes, er nærmere beskrevet i punkt 3.2 og 3.3.

3.2.   Relevante emissionsgrænseværdier og minimumsafsvovlingssatser ved beregning af 2016-emissionslofterne

Ifølge artikel 32, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU beregnes emissionslofterne for 2016 på grundlag af de relevante emissionsgrænseværdier i bilag III-VII til direktiv 2001/80/EF eller, hvor det er relevant, på grundlag af de minimumsafsvovlingssatser, der er fastsat i bilag III til direktiv 2001/80/EF. Således beregnes 2016-emissionslofterne på grundlag af de relevante emissionsgrænseværdier og MDR, som ville have været gældende den 1. januar 2016 for det pågældende fyringsanlæg i henhold til direktiv 2001/80/EF under hensyntagen til følgende bestemmelser (12).

Emissionsgrænseværdierne og MDR bestemmes på grundlag af hele fyringsanlæggets samlede nominelle indfyrede termiske effekt den 31. december 2010, de anvendte brændselstyper og det gennemsnitlige årlige antal driftstimer i perioden 2001-2010. Når fyringsanlæg er udvidet med mindst 50 MW i perioden mellem den 27. november 2002 og den 31. december 2010, anvendes reglerne for beregning af de relevante emissionsgrænseværdier i artikel 10 i direktiv 2001/80/EF.

For alle gasturbiner, der er omfattet af den nationale overgangsplan, anvendes som relevant emissionsgrænseværdi for nitrogenoxider værdien i del B i bilag VI til direktiv 2001/80/EF, uanset artikel 2, nr. 7), litra j), i direktiv 2001/80/EF.

Da der ikke er fastsat nogen emissionsgrænseværdier for gasmotorer i direktiv 2001/80/EF, anvendes som relevant emissionsgrænseværdi for nitrogenoxider værdien i del 1 i bilag V til direktiv 2010/75/EU.

For fyringsanlæg, der har anvendt forskellige brændselstyper i perioden 2001-2010, anføres de relevante emissionsgrænseværdier for hver enkelt brændselstype. I punkt 3.1.2 er det nærmere beskrevet, hvilken metode der skal anvendes til beregning af disse anlægs bidrag til emissionslofterne.

Direktiv 2001/80/EF tillader, at visse fyringsanlæg, som ikke er i drift i mere end 1 500 timer om året (som rullende gennemsnit over en femårsperiode), skal overholde mindre strenge emissionsgrænseværdier. Sidstnævnte kan kun anvendes til beregning af en enkelt anlægs bidrag til 2016-emissionsloftet, hvis anlæggets gennemsnitlige antal driftstimer i perioden 2001-2010 er mindre end 1 500 timer om året.

I tabel C.1, C.2 og C.3 i tillæg C til dette bilag er der en oversigt over de relevante emissionsgrænseværdier, som er anført i bilag III-VII til direktiv 2001/80/EF, og de relevante MDR-værdier, som er anført i bilag III til samme direktiv (13).

3.3.   Relevante emissionsgrænseværdier og minimumsafsvovlingssatser ved beregning af 2019-emissionslofterne

Ifølge artikel 32, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU beregnes emissionslofterne for 2019 på grundlag af de relevante emissionsgrænseværdier i del 1 i bilag V til direktiv 2010/75/EU eller, hvor det er relevant, de relevante afsvovlingssatser i del 5 i bilag V til direktiv 2010/75/EU. Således beregnes 2019-emissionslofterne på grundlag af de relevante emissionsgrænseværdier og MDR, som vil være gældende den 1. januar 2019 for det pågældende fyringsanlæg i henhold til direktiv 2010/75/EU.

Emissionsgrænseværdierne og MDR bestemmes på grundlag af hele fyringsanlæggets samlede nominelle indfyrede termiske effekt den 31. december 2010, de anvendte brændselstyper og det gennemsnitlige årlige antal driftstimer i perioden 2001-2010.

I tabel D.1, D.2 og D.3 i tillæg D til dette bilag er der en oversigt over de relevante emissionsgrænseværdier, som er anført i del 1 i bilag V til direktiv 2010/75/EU, og de relevante MDR-værdier, som er anført i del 5 i bilag V til samme direktiv.

For fyringsanlæg, der har anvendt forskellige brændselstyper i perioden 2001-2010, anføres de relevante emissionsgrænseværdier for hver enkelt brændselstype. I punkt 3.1.2 er det nærmere beskrevet, hvilken metode der skal anvendes til beregning af disse anlægs bidrag til emissionslofterne.

Direktiv 2010/75/EU tillader, at visse fyringsanlæg, som ikke er i drift i mere end 1 500 timer om året (som rullende gennemsnit over en femårsperiode), opfylder mindre strenge emissionsgrænseværdier. Sidstnævnte kan kun anvendes til beregning af et anlægs bidrag til 2019-emissionsloftet, hvis anlæggets gennemsnitlige antal driftstimer i perioden 2001-2010 er mindre end 1 500 timer om året.

3.4.   Beregning af emissionslofterne

3.4.1.   Beregning af 2016- og 2019-emissionslofterne

For årene 2016 og 2019 bestemmes de samlede emissionslofter for de enkelte forurenende stoffer ved at summere de enkelte anlægs bidrag til de respektive emissionslofter:

| | loft2016 (tpa) = Σ [det enkelte anlægs bidrag til 2016-loftet] |
| --- | --- |

loft2016 (tpa) = Σ [det enkelte anlægs bidrag til 2016-loftet]

| | loft2019 (tpa) = Σ [det enkelte anlægs bidrag til 2019-loftet] |
| --- | --- |

loft2019 (tpa) = Σ [det enkelte anlægs bidrag til 2019-loftet]

3.4.2.   Beregning af 2017-, 2018- og 2020-emissionslofterne

Lofterne for 2017 (loft2017) beregnes efter følgende formel:

Formula

Lofterne for 2018 (loft2018) beregnes efter følgende formel:

Formula

Lofterne for første halvår af 2020 (loft2020) er halvdelen af lofterne for 2019:

Formula

4.   Senere ændringer af nationale overgangsplaner

Medlemsstaterne oplyser mindst Kommissionen om følgende:

| a) | de fyringsanlæg, som benytter undtagelsen vedrørende begrænset levetid i henhold til artikel 33 i direktiv 2010/75/EU







  Anm.: | Medlemsstaterne skal fremsende deres nationale overgangsplaner til Kommissionen senest den 1. januar 2013, men driftslederne har indtil den 1. januar 2014 til at underrette den kompetente myndighed om, hvorvidt de har tænkt sig at benytte undtagelsen vedrørende begrænset levetid. Et fyringsanlæg kan således indledningsvis være omfattet af den nationale overgangsplan, der fremsendes til Kommissionen og senere overgå til at være omfattet af undtagelsen vedrørende begrænset levetid. Fyringsanlægget fjernes så fra den nationale overgangsplan, når den kompetente myndighed af fyringsanlæggets driftsleder er blevet underrettet om beslutningen om at benytte undtagelsen vedrørende begrænset levetid. Bidragene til de relevante emissionslofter for hvert fyringsanlæg, der er omfattet af artikel 33 i direktiv 2010/75/EU, fratrækkes så de emissionslofter, der er beregnet i den seneste godkendte version af den nationale overgangsplan (eller, hvis ingen overgangsplan er godkendt, i den seneste version af den nationale overgangsplan, som er fremsendt til Kommissionen). |
| --- | --- | --- |

a)

de fyringsanlæg, som benytter undtagelsen vedrørende begrænset levetid i henhold til artikel 33 i direktiv 2010/75/EU

Anm.:

Medlemsstaterne skal fremsende deres nationale overgangsplaner til Kommissionen senest den 1. januar 2013, men driftslederne har indtil den 1. januar 2014 til at underrette den kompetente myndighed om, hvorvidt de har tænkt sig at benytte undtagelsen vedrørende begrænset levetid. Et fyringsanlæg kan således indledningsvis være omfattet af den nationale overgangsplan, der fremsendes til Kommissionen og senere overgå til at være omfattet af undtagelsen vedrørende begrænset levetid. Fyringsanlægget fjernes så fra den nationale overgangsplan, når den kompetente myndighed af fyringsanlæggets driftsleder er blevet underrettet om beslutningen om at benytte undtagelsen vedrørende begrænset levetid. Bidragene til de relevante emissionslofter for hvert fyringsanlæg, der er omfattet af artikel 33 i direktiv 2010/75/EU, fratrækkes så de emissionslofter, der er beregnet i den seneste godkendte version af den nationale overgangsplan (eller, hvis ingen overgangsplan er godkendt, i den seneste version af den nationale overgangsplan, som er fremsendt til Kommissionen).

| b) | de fyringsanlæg, som er lukket (dvs. de anlæg, som definitivt har standset driften), eller hvis samlede nominelle indfyrede termiske effekt nedsættes til mindre end 50 MW |
| --- | --- |

b)

de fyringsanlæg, som er lukket (dvs. de anlæg, som definitivt har standset driften), eller hvis samlede nominelle indfyrede termiske effekt nedsættes til mindre end 50 MW

| c) | de fyringsanlæg, som begynder at medforbrænde affald efter den 31. december 2015, og som derfor vil være omfattet af kapitel IV i direktiv 2010/75/EU.







  Anm.: | Som nævnt i artikel 32, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU, må det ikke medføre en forøgelse af den samlede årlige emission fra de resterende anlæg i planen, hvis et anlæg i den nationale overgangsplan lukkes eller ikke længere er omfattet af anvendelsesområdet for kapitel III. |
| --- | --- | --- |

c)

de fyringsanlæg, som begynder at medforbrænde affald efter den 31. december 2015, og som derfor vil være omfattet af kapitel IV i direktiv 2010/75/EU.

Anm.:

Som nævnt i artikel 32, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU, må det ikke medføre en forøgelse af den samlede årlige emission fra de resterende anlæg i planen, hvis et anlæg i den nationale overgangsplan lukkes eller ikke længere er omfattet af anvendelsesområdet for kapitel III.

I forbindelse med artikel 32, stk. 6, i direktiv 2010/75/EU er medlemsstaterne ikke forpligtede til at fremsende de følgende oplysninger til Kommissionen, idet de senere ændringer, som de henviser til, ikke påvirker de gældende emissionslofter:

| — | en nedsættelse eller en forhøjelse af den samlede nominelle indfyrede termiske effekt efter den 31. december 2010 (andre tilfælde end en nedsættelse til mindre end 50 MW) |
| --- | --- |

—

en nedsættelse eller en forhøjelse af den samlede nominelle indfyrede termiske effekt efter den 31. december 2010 (andre tilfælde end en nedsættelse til mindre end 50 MW)

| — | en nedsættelse eller en forhøjelse af antallet af årlige driftstimer efter 2010 |
| --- | --- |

—

en nedsættelse eller en forhøjelse af antallet af årlige driftstimer efter 2010

| — | en ændring i brændselsforbruget (type, mængde), som sker efter 2010 (andre tilfælde end en omstilling til affaldsforbrænding, som ville gøre anlægget til et affaldsmedforbrændingsanlæg, hvilket medfører, at anlægget udgår af den nationale overgangsplan). |
| --- | --- |

—

en ændring i brændselsforbruget (type, mængde), som sker efter 2010 (andre tilfælde end en omstilling til affaldsforbrænding, som ville gøre anlægget til et affaldsmedforbrændingsanlæg, hvilket medfører, at anlægget udgår af den nationale overgangsplan).

Hvis et anlæg ændrer navn (f.eks. på grund af en ny driftsleder) indberettes dette via de emissionsopgørelser, som medlemsstaterne indberetter i overensstemmelse med artikel 6, stk. 3, i denne afgørelse og artikel 72, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU.

---

(1)  Den samme regel gælder vedrørende artikel 33, 34 og 35 i direktiv 2010/75/EU. Følgelig kan en del af et fyringsanlæg ikke være omfattet af artikel 33, 34 eller 35, medens en anden del (eller andre dele) af samme anlæg er omfattet af den nationale overgangsplan.

(2)  Som indberettet i de emissionsopgørelser, der er udarbejdet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/80/EFaf 23. oktober 2001 om begrænsning af visse luftforurenende emissioner fra store fyringsanlæg (EFT L 309 af 27.11.2001, s. 1).

(3)  Denne oplysning er nødvendig for at bestemme de relevante emissionsgrænseværdier pr. 1. januar 2016, jf. artikel 10 i direktiv 2001/80/EF.

(4)  Ved »driftstimer« forstås det tidsrum udtrykt i timer, hvor fyringsanlægget er helt eller delvis i drift og udleder emissioner i luften, bortset fra opstarts- og nedlukningsperioder.

(5)  Eksempelvis kan gasturbiner kun være omfattet af den nationale overgangsplan for så vidt angår deres NOx-emissioner. Andre anlæg kan være omfattet af den nationale overgangsplan for så vidt angår nogle forurenende stoffer, mens emissionsgrænseværdierne i bilag V til direktiv 2010/75/EU gælder for andre forurenende stoffer.

(6)  For fyringsanlæg, hvor der på noget tidspunkt i perioden 2001-2010 har været medforbrændt affald (som ikke er »biomasse« ifølge definitionen i artikel 3, nr. 31), litra b), i direktiv 2010/75/EU, og som derfor er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/76/EF af 4. december 2000 om forbrænding af affald (EFT L 332 af 28.12.2000, s. 91)), medregnes den affaldsmængde, der har været fyret med i denne periode, ikke i tallet i dette punkt.

(7)  Referencebetingelserne er som i punkt 3.1.1.

(8)  Jf. punkt 3.1.2.

(9)  Ved »indenlandsk fast brændsel« forstås et naturligt forekommende fast brændsel, hvormed der fyres i et fyringsanlæg specialkonstrueret til det pågældende brændsel, der udvindes lokalt.

(10)  Dette gælder fyringsanlæg, der har været fyret med indenlandsk fast brændsel i perioden 2001-2010.

(11)  Ved »afsvovlingssats« forstås forholdet i en given periode mellem den svovlmængde, der ikke afgives til luften i fyringsanlægget, og den svovlmængde, der er indeholdt i det faste brændsel, der tilføres fyringsanlægget, og som bruges i anlægget i samme periode.

(12)  De relevante emissionsgrænseværdier til beregning af emissionslofterne påvirkes ikke af, at et anlæg bliver omfattet af en national emissionsreduktionsplan i henhold til artikel 4, stk. 6, i direktiv 2001/80/EF.

(13)  Oversigten er ikke udtømmende. Den dækker eksempelvis ikke en situation, hvor et fyringsanlæg er udvidet med mindst 50 MW mellem den 27. november 2002 og den 31. december 2010, idet også emissionsgrænseværdierne i del B i bilag III-VII til direktiv 2001/80/EF er relevante i dette tilfælde (anvendelse af artikel 10 i direktiv 2001/80/EF).

Tillæg A

Tabel A.1

Skema til opstilling af listen over fyringsanlæg, der er omfattet af den nationale overgangsplan

| A | B | C | D | E | F | G | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nummer | Navn | Anlæggets placering
  (adresse) | Dato for ansøgning om første godkendelse af fyringsanlægget samt datoen, hvor fyringsanlægget første gang er sat i drift | ELLER
  Dato for udstedelse af fyringsanlæggets første godkendelse | Alle eventuelle udvidelser af fyringsanlæggets samlede nominelle indfyrede termiske effekt på mindst 50 MW, som er foretaget mellem den 27. november 2002 og den 31. december 2010
  (samlet udvidelse i MW) | Samlet nominel indfyret termisk effekt pr. 31.12.2010
  (MW) | Årligt antal driftstimer
  (Gennemsnit 2001-2010) | Forurenende stoffer (SO2, NOx, støv) for hvilke det pågældende anlæg IKKE er omfattet af den nationale overgangsplan |

A

B

C

D

E

F

G

H

Nummer

Navn

Anlæggets placering

(adresse)

Dato for ansøgning om første godkendelse af fyringsanlægget samt datoen, hvor fyringsanlægget første gang er sat i drift

ELLER

Dato for udstedelse af fyringsanlæggets første godkendelse

Alle eventuelle udvidelser af fyringsanlæggets samlede nominelle indfyrede termiske effekt på mindst 50 MW, som er foretaget mellem den 27. november 2002 og den 31. december 2010

(samlet udvidelse i MW)

Samlet nominel indfyret termisk effekt pr. 31.12.2010

(MW)

Årligt antal driftstimer

(Gennemsnit 2001-2010)

Forurenende stoffer (SO2, NOx, støv) for hvilke det pågældende anlæg IKKE er omfattet af den nationale overgangsplan

| A | I | J | K | L | M |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nummer | Angiv, om anlægget er en gasturbine eller en gasmotor | Årligt brændselsforbrug
  (Gennemsnit 2001-2010) | Gennemsnitlig årlig røggasmængde
  (Gennemsnit 2001-2010) | Årlig mængde S i indenlandsk fast brændsel, som er tilført fyringsanlægget
  (Gennemsnit 2001-2010) | Anvendte konversionsfaktorer, hvis røggasmængden er beregnet ud fra brændselstilførslen (pr. brændselstype) |
| (TJ/år) | (Nm3/år) | (tpa) | (Nm3/GJ) |
| | | Stenkul | Brunkul | Biomasse | Andre faste brændsler | Flydende brændsler | Gasformigt brændsel | | | |

A

I

J

K

L

M

Nummer

Angiv, om anlægget er en gasturbine eller en gasmotor

Årligt brændselsforbrug

(Gennemsnit 2001-2010)

Gennemsnitlig årlig røggasmængde

(Gennemsnit 2001-2010)

Årlig mængde S i indenlandsk fast brændsel, som er tilført fyringsanlægget

(Gennemsnit 2001-2010)

Anvendte konversionsfaktorer, hvis røggasmængden er beregnet ud fra brændselstilførslen (pr. brændselstype)

(TJ/år)

(Nm3/år)

(tpa)

(Nm3/GJ)

Stenkul

Brunkul

Biomasse

Andre faste brændsler

Flydende brændsler

Gasformigt brændsel

Tillæg B

Tabel B.1

Skema til brug ved beregning af 2016-emissionslofterne

| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nummer | Navn | Referenceiltindhold | Relevant ELV for SO2 | Relevant afsvovlingssats | Anlæggets bidrag til 2016-SO2-loftet | Relevant ELV for NOx | Anlæggets bidrag til 2016-NOx-loftet | Relevant ELV for støv | Anlæggets bidrag til 2016-støvloftet | Bemærkninger |
| (%) | (mg/Nm3) | (hvis relevant) | (tpa) | (mg/Nm3) | (tpa) | (mg/Nm3) | (tpa) |
| (data for det enkelte anlæg) |
| SUM | | | | | SO2-LOFT I ALT | | NOx-LOFT I ALT | | STØVLOFT I ALT | |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

Nummer

Navn

Referenceiltindhold

Relevant ELV for SO2

Relevant afsvovlingssats

Anlæggets bidrag til 2016-SO2-loftet

Relevant ELV for NOx

Anlæggets bidrag til 2016-NOx-loftet

Relevant ELV for støv

Anlæggets bidrag til 2016-støvloftet

Bemærkninger

(%)

(mg/Nm3)

(hvis relevant)

(tpa)

(mg/Nm3)

(tpa)

(mg/Nm3)

(tpa)

(data for det enkelte anlæg)

SUM

SO2-LOFT I ALT

NOx-LOFT I ALT

STØVLOFT I ALT

Tabel B.2

Skema til brug ved beregning af 2019-emissionslofterne

| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nummer | Navn | Referenceiltindhold | Relevant ELV for SO2 | Relevant afsvovlingssats | Anlæggets bidrag til 2019-SO2-loftet | Relevant ELV for NOx | Anlæggets bidrag til 2019-NOx-loftet | Relevant ELV for støv | Anlæggets bidrag til 2019-støvloftet | Bemærkninger |
| (%) | (mg/Nm3) | (hvis relevant) | (tpa) | (mg/Nm3) | (tpa) | (mg/Nm3) | (tpa) |
| (data for det enkelte anlæg) |
| SUM | | | | | SO2-LOFT I ALT | | NOx-LOFT I ALT | | STØVLOFT I ALT | |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

Nummer

Navn

Referenceiltindhold

Relevant ELV for SO2

Relevant afsvovlingssats

Anlæggets bidrag til 2019-SO2-loftet

Relevant ELV for NOx

Anlæggets bidrag til 2019-NOx-loftet

Relevant ELV for støv

Anlæggets bidrag til 2019-støvloftet

Bemærkninger

(%)

(mg/Nm3)

(hvis relevant)

(tpa)

(mg/Nm3)

(tpa)

(mg/Nm3)

(tpa)

(data for det enkelte anlæg)

SUM

SO2-LOFT I ALT

NOx-LOFT I ALT

STØVLOFT I ALT

Tabel B.3

Oversigt over emissionslofterne

| (tons pr. år) |
| --- |
| | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020
  (1.1.-30.6.) |
| SO2 | | | | | |
| NOx | | | | | |
| Støv | | | | | |

(tons pr. år)

2016

2017

2018

2019

2020

(1.1.-30.6.)

SO2

NOx

Støv

Tillæg C

Tabel C.1

Emissionsgrænseværdier, som er relevante for beregningen af fyringsanlægs individuelle bidrag til 2016-emissionslofterne, dog ikke gasturbiner og gasmotorer

| Forurenende stof | Brændselstype | ELV (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| 50-100 MW | > 100-300 MW | > 300-500 MW | > 500 MW |
| SO2 | Fast | 2 000 | 2 000 til 400 (lineær skala) (Note 1) | 400 |
| Flydende | 1 700 | 1 700 til 400
  (lineær skala) | 400 |
| Gasformigt | 35 generelt
  5 for flydende gas
  800 for koksværksgas og højovnsgas |
| NOx

  (Note 6) | Fast
  (Note 2) | 600 | 200
  (Note 3) |
| Flydende | 450 | 400 |
| Gasformigt | 300 | 200 |
| Støv | Fast | 100 | 50 (Note 4) |
| Flydende | 50 (Note 5) |
| Gasformigt | 5 generelt
  10 for højovnsgas
  50 for stålindustrigasser, som kan anvendes andre steder |

Forurenende stof

Brændselstype

ELV (mg/Nm3)

50-100 MW

> 100-300 MW

> 300-500 MW

> 500 MW

SO2

Fast

2 000

2 000 til 400 (lineær skala) (Note 1)

400

Flydende

1 700

1 700 til 400

(lineær skala)

400

Gasformigt

35 generelt

5 for flydende gas

800 for koksværksgas og højovnsgas

NOx

(Note 6)

Fast

(Note 2)

600

200

(Note 3)

Flydende

450

400

Gasformigt

300

200

Støv

Fast

100

50 (Note 4)

Flydende

50 (Note 5)

Gasformigt

5 generelt

10 for højovnsgas

50 for stålindustrigasser, som kan anvendes andre steder

Referenceiltindholdet er 6 % for fast brændsel og 3 % for flydende og gasformigt brændsel.

Noter:

| 1. | 800 mg/Nm3 for anlæg med en nominel indfyret termisk effekt på mindst 400 MW, som ikke er i drift mere end 1 500 driftstimer pr. år. |
| --- | --- |

1.

800 mg/Nm3 for anlæg med en nominel indfyret termisk effekt på mindst 400 MW, som ikke er i drift mere end 1 500 driftstimer pr. år.

| 2. | 1 200 mg/Nm3 for anlæg, som i den 12-måneders periode, der slutter den 1. januar 2001, fyrer med og fortsætter at fyre med faste brændsler med et indhold af flygtige forbindelser på under 10 %. |
| --- | --- |

2.

1 200 mg/Nm3 for anlæg, som i den 12-måneders periode, der slutter den 1. januar 2001, fyrer med og fortsætter at fyre med faste brændsler med et indhold af flygtige forbindelser på under 10 %.

| 3. | 450 mg/Nm3 for anlæg, som ikke er i drift mere end 1 500 driftstimer pr. år. |
| --- | --- |

3.

450 mg/Nm3 for anlæg, som ikke er i drift mere end 1 500 driftstimer pr. år.

| 4. | 100 mg/Nm3 for anlæg, hvortil den oprindelige godkendelse til opførelse eller, i mangel af en sådan procedure, den oprindelige driftstilladelse er givet før den 1. juli 1987, og som forbrænder fast brændsel med et varmeindhold på under 5 800 kJ/kg, et fugtighedsindhold på mere end 45 vægtprocent, et kombineret fugtigheds- og askeindhold på mere end 60 % vægtprocent og et calciumoxidindhold på mere end 10 %. |
| --- | --- |

4.

100 mg/Nm3 for anlæg, hvortil den oprindelige godkendelse til opførelse eller, i mangel af en sådan procedure, den oprindelige driftstilladelse er givet før den 1. juli 1987, og som forbrænder fast brændsel med et varmeindhold på under 5 800 kJ/kg, et fugtighedsindhold på mere end 45 vægtprocent, et kombineret fugtigheds- og askeindhold på mere end 60 % vægtprocent og et calciumoxidindhold på mere end 10 %.

| 5. | 100 mg/Nm3 for anlæg med en nominel indfyret termisk effekt på under 500 MW, som forbrænder flydende brændsel med et askeindhold på over 0,06 %. |
| --- | --- |

5.

100 mg/Nm3 for anlæg med en nominel indfyret termisk effekt på under 500 MW, som forbrænder flydende brændsel med et askeindhold på over 0,06 %.

| 6. | For anlæg i de franske oversøiske departementer, på Azorerne, Madeira og de Kanariske Øer gælder følgende ELV: faste brændsler generelt: 650 mg/Nm3; faste brændsler med mindre end 10 % flygtige forbindelser: 1 300 mg/Nm3; flydende brændsler: 450 mg/Nm3; gasformige brændsler 350 mg/Nm3. |
| --- | --- |

6.

For anlæg i de franske oversøiske departementer, på Azorerne, Madeira og de Kanariske Øer gælder følgende ELV: faste brændsler generelt: 650 mg/Nm3; faste brændsler med mindre end 10 % flygtige forbindelser: 1 300 mg/Nm3; flydende brændsler: 450 mg/Nm3; gasformige brændsler 350 mg/Nm3.

Tabel C.2

Emissionsgrænseværdier, som er relevante for beregningen af gasturbiners og gasmotorers individuelle bidrag til 2016-emissionsloftet for NOx

| | ELV for NOx

  (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gasmotorer (som fyrer med gasformigt brændsel) | 100 |
| Gasturbiner (herunder kombinerede gas- og dampturbiner (CCGT), som fyrer med følgende brændsler: |
| Naturgas (Note 1) | 50
  (Note 2 og 3) |
| Andet gasformigt brændsel end naturgas | 120 |
| Lette og mellemsvære destillater | 120 |

ELV for NOx

(mg/Nm3)

Gasmotorer (som fyrer med gasformigt brændsel)

100

Gasturbiner (herunder kombinerede gas- og dampturbiner (CCGT), som fyrer med følgende brændsler:

Naturgas (Note 1)

50

(Note 2 og 3)

Andet gasformigt brændsel end naturgas

120

Lette og mellemsvære destillater

120

Referenceiltindholdet er 15 %.

Noter:

| 1. | Naturligt forekommende methan med højst 20 % (volumenprocent) af inerte stoffer og andre forbindelser. |
| --- | --- |

1.

Naturligt forekommende methan med højst 20 % (volumenprocent) af inerte stoffer og andre forbindelser.

| 2. | 75 mg/Nm3 i følgende tilfælde (hvor gasturbineeffektiviteten er bestemt ved ISO-basisbelastningsvilkår):






  — | gasturbiner, der anvendes i et kombineret kraftvarmesystem, der har en samlet effektivitet på over 75 % |
| --- | --- | --- |

2.

75 mg/Nm3 i følgende tilfælde (hvor gasturbineeffektiviteten er bestemt ved ISO-basisbelastningsvilkår):

—

gasturbiner, der anvendes i et kombineret kraftvarmesystem, der har en samlet effektivitet på over 75 %

| — | gasturbiner, der anvendes i kombinerede anlæg, der i gennemsnit har en samlet årlig eleffektivitet på over 55 % |
| --- | --- |

—

gasturbiner, der anvendes i kombinerede anlæg, der i gennemsnit har en samlet årlig eleffektivitet på over 55 %

| — | gasturbiner til mekaniske drev. |
| --- | --- |

—

gasturbiner til mekaniske drev.

| 3. | For gasturbiner med enkelt cyklus, der ikke falder ind under nogen af de under note 2 nævnte kategorier, men som har en virkningsgrad på over 35 % (bestemt ved ISO-basisbelastningsvilkår), skal ELV være på 50 × η/35, hvor η er gasturbineeffektiviteten (ved ISO-basisbelastningsvilkår) udtrykt som en procentsats. |
| --- | --- |

3.

For gasturbiner med enkelt cyklus, der ikke falder ind under nogen af de under note 2 nævnte kategorier, men som har en virkningsgrad på over 35 % (bestemt ved ISO-basisbelastningsvilkår), skal ELV være på 50 × η/35, hvor η er gasturbineeffektiviteten (ved ISO-basisbelastningsvilkår) udtrykt som en procentsats.

Tabel C.3

Minimumsafsvovlingssatser, der er relevante for beregningen af de individuelle bidrag til 2016-emissionsloftet for SO2 for fyringsanlæg, der forbrænder indenlandske faste brændsler, som ikke kan overholde emissionsgrænseværdierne for SO2, der er omhandlet i artikel 30, stk. 2 og 3, i direktiv 2010/75/EU, på grund af det pågældende brændsels karakteristika

| Samlet nominel indfyret termisk effekt | Minimumsafsvovlingssats |
| --- | --- |
| 50-100 MW | 60 % |
| > 100-300 MW | 75 % |
| > 300-500 MW | 90 % |
| > 500 MW | 94 % generelt
  92 % i tilfælde af, at der er indgået kontrakt om installation af et røggasafsvovlings- eller kalkinjektionsanlæg og installationen heraf er påbegyndt inden den 1. januar 2001 |

Samlet nominel indfyret termisk effekt

Minimumsafsvovlingssats

50-100 MW

60 %

> 100-300 MW

75 %

> 300-500 MW

90 %

> 500 MW

94 % generelt

92 % i tilfælde af, at der er indgået kontrakt om installation af et røggasafsvovlings- eller kalkinjektionsanlæg og installationen heraf er påbegyndt inden den 1. januar 2001

Tillæg D

Tabel D.1

Emissionsgrænseværdier, som er relevante for beregningen af fyringsanlægs individuelle bidrag til 2019-emissionslofterne, dog ikke gasturbiner og gasmotorer

| Forurenende stof | Brændselstype | ELV (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| 50-100 MW | > 100-300 MW | > 300-500 MW | > 500 MW |
| SO2 | Sten- og brunkul og andet fast brændsel (Note 1) | 400 | 250 | 200 |
| Biomasse (Note 1) | 200 |
| Tørv (Note 1) | 300 | 200 |
| Flydende | 350
  (Note 2) | 250
  (Note 2) | 200
  (Note 3) |
| Gasformigt | 35 generelt
  5 for flydende gas
  400 for koksværksgas med lav brændværdi
  200 for højovnsgas med lav brændværdi |
| NOx | Sten- og brunkul og andet fast brændsel | 300
  (Note 4 og 5) | 200
  (Note 5) | 200
  (Note 6) |
| Biomasse og tørv | 300
  (Note 5) | 250
  (Note 5) | 200
  (Note 5) | 200
  (Note 6) |
| Flydende | 450 | 200
  (Note 5 og 7) | 150
  (Note 5 og 7) | 150
  (Note 3) |
| Naturgas (Note 8) | 100 |
| Andre gasser | 300 | 200 |
| Støv | Sten- og brunkul og andet fast brændsel | 30 | 25 | 20 |
| Biomasse og tørv | 30 | 20 |
| Flydende | 30 | 25 | 20 |
| Gasformigt | 5 generelt
  10 for højovnsgas
  30 for stålindustrigasser, som kan anvendes andre steder |

Forurenende stof

Brændselstype

ELV (mg/Nm3)

50-100 MW

> 100-300 MW

> 300-500 MW

> 500 MW

SO2

Sten- og brunkul og andet fast brændsel (Note 1)

400

250

200

Biomasse (Note 1)

200

Tørv (Note 1)

300

200

Flydende

350

(Note 2)

250

(Note 2)

200

(Note 3)

Gasformigt

35 generelt

5 for flydende gas

400 for koksværksgas med lav brændværdi

200 for højovnsgas med lav brændværdi

NOx

Sten- og brunkul og andet fast brændsel

300

(Note 4 og 5)

200

(Note 5)

200

(Note 6)

Biomasse og tørv

300

(Note 5)

250

(Note 5)

200

(Note 5)

200

(Note 6)

Flydende

450

200

(Note 5 og 7)

150

(Note 5 og 7)

150

(Note 3)

Naturgas (Note 8)

100

Andre gasser

300

200

Støv

Sten- og brunkul og andet fast brændsel

30

25

20

Biomasse og tørv

30

20

Flydende

30

25

20

Gasformigt

5 generelt

10 for højovnsgas

30 for stålindustrigasser, som kan anvendes andre steder

Referenceiltindholdet er 6 % for fast brændsel og 3 % for flydende og gasformigt brændsel.

Noter:

| 1. | 800 mg/Nm3 for anlæg, som ikke er i drift mere end 1 500 driftstimer pr. år. |
| --- | --- |

1.

800 mg/Nm3 for anlæg, som ikke er i drift mere end 1 500 driftstimer pr. år.

| 2. | 850 mg/Nm3 for anlæg, som ikke er i drift mere end 1 500 driftstimer pr. år. |
| --- | --- |

2.

850 mg/Nm3 for anlæg, som ikke er i drift mere end 1 500 driftstimer pr. år.

| 3. | 400 mg/Nm3 for anlæg, som ikke er i drift mere end 1 500 driftstimer pr. år. |
| --- | --- |

3.

400 mg/Nm3 for anlæg, som ikke er i drift mere end 1 500 driftstimer pr. år.

| 4. | 450 mg/Nm3 ved fyring med brunkulspulver. |
| --- | --- |

4.

450 mg/Nm3 ved fyring med brunkulspulver.

| 5. | 450 mg/Nm3 for anlæg, som ikke er i drift mere end 1 500 driftstimer pr. år. |
| --- | --- |

5.

450 mg/Nm3 for anlæg, som ikke er i drift mere end 1 500 driftstimer pr. år.

| 6. | 450 mg/Nm3 for anlæg, som fik en tilladelse før den 1. juli 1987, og som ikke er i drift mere end 1 500 driftstimer pr. år. |
| --- | --- |

6.

450 mg/Nm3 for anlæg, som fik en tilladelse før den 1. juli 1987, og som ikke er i drift mere end 1 500 driftstimer pr. år.

| 7. | 450 mg/Nm3 for anlæg i kemiske anlæg, der anvender flydende produktionsrester som ikke-kommercielt brændsel til eget forbrug. |
| --- | --- |

7.

450 mg/Nm3 for anlæg i kemiske anlæg, der anvender flydende produktionsrester som ikke-kommercielt brændsel til eget forbrug.

| 8. | Naturligt forekommende methan med højst 20 % (volumenprocent) af inerte stoffer og andre forbindelser. |
| --- | --- |

8.

Naturligt forekommende methan med højst 20 % (volumenprocent) af inerte stoffer og andre forbindelser.

Tabel D.2

Emissionsgrænseværdier, som er relevante for beregningen af gasturbiners og gasmotorers individuelle bidrag til 2019-emissionsloftet for NOx

| | ELV for NOx

  (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gasmotorer (som fyrer med gasformigt brændsel) | 100 |
| Gasturbiner (herunder kombinerede gas- og dampturbiner (CCGT), som fyrer med følgende brændsler: |
| Naturgas (Note 1) | 50
  (Note 2, 3 og 4) |
| Andet gasformigt brændsel end naturgas | 120
  (Note 5) |
| Lette og mellemsvære destillater | 90
  (Note 5) |

ELV for NOx

(mg/Nm3)

Gasmotorer (som fyrer med gasformigt brændsel)

100

Gasturbiner (herunder kombinerede gas- og dampturbiner (CCGT), som fyrer med følgende brændsler:

Naturgas (Note 1)

50

(Note 2, 3 og 4)

Andet gasformigt brændsel end naturgas

120

(Note 5)

Lette og mellemsvære destillater

90

(Note 5)

Referenceiltindholdet er 15 %.

Noter:

| 1. | Ved naturgas forstås naturligt forekommende methan med højst 20 % (volumenprocent) af inerte stoffer og andre forbindelser. |
| --- | --- |

1.

Ved naturgas forstås naturligt forekommende methan med højst 20 % (volumenprocent) af inerte stoffer og andre forbindelser.

| 2. | 75 mg/Nm3 i følgende tilfælde (hvor gasturbineeffektiviteten er bestemt ved ISO-basisbelastningsvilkår):






  — | gasturbiner, der anvendes i et kombineret kraftvarmesystem, der har en samlet effektivitet på over 75 % |
| --- | --- | --- |

2.

75 mg/Nm3 i følgende tilfælde (hvor gasturbineeffektiviteten er bestemt ved ISO-basisbelastningsvilkår):

—

gasturbiner, der anvendes i et kombineret kraftvarmesystem, der har en samlet effektivitet på over 75 %

| — | gasturbiner, der anvendes i kombinerede anlæg, der i gennemsnit har en samlet årlig eleffektivitet på over 55 % |
| --- | --- |

—

gasturbiner, der anvendes i kombinerede anlæg, der i gennemsnit har en samlet årlig eleffektivitet på over 55 %

| — | gasturbiner til mekaniske drev. |
| --- | --- |

—

gasturbiner til mekaniske drev.

| 3. | For gasturbiner med enkelt cyklus, der ikke falder ind under nogen af de under note 2 nævnte kategorier, men som har en virkningsgrad på over 35 % (bestemt ved ISO-basisbelastningsvilkår), skal ELV være på 50 × η/35, hvor η er gasturbineeffektiviteten (ved ISO-basisbelastningsvilkår) udtrykt som en procentsats. |
| --- | --- |

3.

For gasturbiner med enkelt cyklus, der ikke falder ind under nogen af de under note 2 nævnte kategorier, men som har en virkningsgrad på over 35 % (bestemt ved ISO-basisbelastningsvilkår), skal ELV være på 50 × η/35, hvor η er gasturbineeffektiviteten (ved ISO-basisbelastningsvilkår) udtrykt som en procentsats.

| 4. | 150 mg/Nm3 for anlæg, som ikke er i drift mere end 1 500 driftstimer pr. år. |
| --- | --- |

4.

150 mg/Nm3 for anlæg, som ikke er i drift mere end 1 500 driftstimer pr. år.

| 5. | 200 mg/Nm3 for anlæg, som ikke er i drift mere end 1 500 driftstimer pr. år. |
| --- | --- |

5.

200 mg/Nm3 for anlæg, som ikke er i drift mere end 1 500 driftstimer pr. år.

Tabel D.3

Minimumsafsvovlingssatser, der er relevante for beregningen af de individuelle bidrag til 2019-emissionsloftet for SO2 for fyringsanlæg, der forbrænder indenlandske faste brændsler, som ikke kan overholde emissionsgrænseværdierne for SO2, der er omhandlet i artikel 30, stk. 2 og 3, i direktiv 2010/75/EU, på grund af det pågældende brændsels karakteristika

| Samlet nominel indfyret termisk effekt | Minimumsafsvovlingssats |
| --- | --- |
| 50-100 MW | 80 % |
| > 100-300 MW | 90 % |
| > 300 MW | 96 % generelt
  95 % for anlæg, som fyrer med olieskifer |

Samlet nominel indfyret termisk effekt

Minimumsafsvovlingssats

50-100 MW

80 %

> 100-300 MW

90 %

> 300 MW

96 % generelt

95 % for anlæg, som fyrer med olieskifer

---

| 24.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 52/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 52/26

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 22. februar 2012

om midlertidig handel med sædekorn af arten Triticum durum Desf., tilhørende sorten Marialva, der ikke opfylder kravene i Rådets direktiv 66/402/EØF for så vidt angår det maksimale indhold af frø af hvede (Triticum aestivum L.)

(meddelt under nummer K(2012) 1114)

(2012/116/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 66/402/EØF af 14. juni 1966 om handel med sædekorn (1), særlig artikel 17, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Portugal er mængden af sædekorn af hård hvede (Triticum durum Desf.) af kategorien »certificeret sædekorn«, anden generation, tilhørende sorten Marialva, som er egnet til dyrkning under dyrkningsforholdene i landet, og som opfylder kravene i direktiv 66/402/EØF for så vidt angår maksimumsindholdet af frø af hvede (Triticum aestivum L.) utilstrækkelig og kan således ikke dække denne medlemsstats behov. |
| --- | --- |

(1)

I Portugal er mængden af sædekorn af hård hvede (Triticum durum Desf.) af kategorien »certificeret sædekorn«, anden generation, tilhørende sorten Marialva, som er egnet til dyrkning under dyrkningsforholdene i landet, og som opfylder kravene i direktiv 66/402/EØF for så vidt angår maksimumsindholdet af frø af hvede (Triticum aestivum L.) utilstrækkelig og kan således ikke dække denne medlemsstats behov.

| (2) | Det er umuligt at dække efterspørgslen efter sædekorn af denne sort på tilfredsstillende vis med sædekorn, som opfylder alle krav i direktiv 66/402/EØF, fra andre medlemsstater eller fra tredjelande. |
| --- | --- |

(2)

Det er umuligt at dække efterspørgslen efter sædekorn af denne sort på tilfredsstillende vis med sædekorn, som opfylder alle krav i direktiv 66/402/EØF, fra andre medlemsstater eller fra tredjelande.

| (3) | Portugal bør derfor bemyndiges til at tillade handel med sædekorn af denne sort, som opfylder mindre strenge krav end dem, der gælder for certificeret sædekorn, anden generation, i en periode, der udløber den 29. februar 2012, dog højst 130 tons. |
| --- | --- |

(3)

Portugal bør derfor bemyndiges til at tillade handel med sædekorn af denne sort, som opfylder mindre strenge krav end dem, der gælder for certificeret sædekorn, anden generation, i en periode, der udløber den 29. februar 2012, dog højst 130 tons.

| (4) | Derudover bør andre medlemsstater, som er i stand til at forsyne Portugal med sædekorn af den pågældende sort, bemyndiges til at tillade handel med sådant sædekorn, uanset om det er høstet i en medlemsstat eller et tredjeland. |
| --- | --- |

(4)

Derudover bør andre medlemsstater, som er i stand til at forsyne Portugal med sædekorn af den pågældende sort, bemyndiges til at tillade handel med sådant sædekorn, uanset om det er høstet i en medlemsstat eller et tredjeland.

| (5) | Portugal bør fungere som koordinator for at sikre, at den samlede mængde sædekorn, der tillades i henhold til denne afgørelse, ikke overstiger den heri fastsatte maksimumsmængde. |
| --- | --- |

(5)

Portugal bør fungere som koordinator for at sikre, at den samlede mængde sædekorn, der tillades i henhold til denne afgørelse, ikke overstiger den heri fastsatte maksimumsmængde.

| (6) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Frø og Plantemateriale henhørende under Landbrug, Havebrug og Skovbrug — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Frø og Plantemateriale henhørende under Landbrug, Havebrug og Skovbrug —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Handel i Unionen med sædekorn af hård hvede (Triticum durum Desf.) af kategorien »certificeret sædekorn«, anden generation, tilhørende sorten Marialva, der ikke opfylder kravene i punkt 2, del A, i bilag II til direktiv 66/402/EØF for så vidt angår maksimumsindholdet af frø af hvede (Triticum aestivum L.), tillades.

Indholdet af frø af hvede (Triticum aestivum L.) i frø af hård hvede (Triticum durum Desf.) som omhandlet i første afsnit, må højst være på 45 frø i en prøve, som har den vægt, der er anført i kolonne 4 i bilag III til direktiv 66/402/EØF.

Tilladelsen gælder for i alt højst 130 tons og indtil den 29. februar 2012.

2.   Ud over at opfylde mærkningskravene i direktiv 66/402/EØF skal den officielle etiket angive, at sædekornet ikke opfylder kravene i punkt 2, del A, i bilag II til samme direktiv med hensyn til maksimumsindholdet af frø af hvede (Triticum aestivum L.).

Artikel 2

1.   En leverandør, der ønsker at bringe sædekorn som omhandlet i artikel 1 i handelen, skal anmode den medlemsstat, hvori han er etableret, eller hvortil han importerer, om tilladelse hertil. I ansøgningen angives den nøjagtige mængde sædekorn, som leverandøren ønsker at bringe i handelen.

2.   Den pågældende medlemsstat giver leverandøren tilladelse til at bringe sædekorn som omhandlet i artikel 1 i handelen, medmindre:

| a) | der er velbegrundet tvivl om, at leverandøren kan bringe den mængde sædekorn, han har ansøgt om tilladelse for, i handelen |
| --- | --- |

a)

der er velbegrundet tvivl om, at leverandøren kan bringe den mængde sædekorn, han har ansøgt om tilladelse for, i handelen

| b) | tilladelsen, under hensyntagen til de oplysninger, som den koordinerende medlemsstat har forelagt, jf. artikel 3, stk. 3, ville medføre en overskridelse af den samlede maksimumsmængde af sædekorn, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1. |
| --- | --- |

b)

tilladelsen, under hensyntagen til de oplysninger, som den koordinerende medlemsstat har forelagt, jf. artikel 3, stk. 3, ville medføre en overskridelse af den samlede maksimumsmængde af sædekorn, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1.

Hvad angår litra b) kan den pågældende medlemsstat, hvis begrænsningen af den samlede maksimumsmængde medfører, at der kun kan gives en tilladelse, der gælder for en del af den mængde, der er angivet i ansøgningen, give leverandøren tilladelse til at bringe den pågældende mindre mængde i handelen.

Artikel 3

Ved anvendelsen af denne afgørelse yder medlemsstaterne hinanden administrativ bistand.

Portugal fungerer som koordinerende medlemsstat og sikrer, at den mængde sædekorn, som medlemsstaterne tillader bragt i handelen i Unionen i henhold til denne afgørelse, højst udgør den i artikel 1, stk. 1, fastsatte samlede maksimumsmængde sædekorn.

En medlemsstat, der modtager en ansøgning i overensstemmelse med artikel 2, underretter straks den koordinerende medlemsstat om den mængde, ansøgningen vedrører. Den koordinerende medlemsstat meddeler straks den pågældende medlemsstat, hvorvidt imødekommelse af ansøgningen ville resultere i, at maksimumsmængden overskrides.

Artikel 4

Medlemsstaterne underretter straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater om, hvor store mængder sædekorn de har tilladt bragt i handelen i henhold til denne afgørelse.

Artikel 5

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. februar 2012.

På Kommissionens vegne

John DALLI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT 125 af 11.7.1966, s. 2309/66.

1

---

| 24.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 52/28 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 52/28

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 23. februar 2012

om udarbejdelse af en fortegnelse over afgørende beslutningsfaser med henblik på evalueringen af gennemførelsen af Galileoprogrammet for så vidt angår de jordcentre og -stationer, der skal etableres som en del af programmets udviklings-, etablerings- og ibrugtagningsfaser

(2012/117/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008 af 9. juli 2008 om den videre gennemførelse af de europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer (Egnos og Galileo) (1), særlig artikel 12, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den finansielle og retlige ramme for Galileoprogrammet er fastsat ved forordning (EF) nr. 683/2008. I henhold til denne forordning er EU ejer af alle materielle og immaterielle aktiver, som skabes eller udvikles under programmerne, og det system, der etableres under Galileoprogrammet, omfatter en konstellation af satellitter og et globalt net af jordstationer. |
| --- | --- |

(1)

Den finansielle og retlige ramme for Galileoprogrammet er fastsat ved forordning (EF) nr. 683/2008. I henhold til denne forordning er EU ejer af alle materielle og immaterielle aktiver, som skabes eller udvikles under programmerne, og det system, der etableres under Galileoprogrammet, omfatter en konstellation af satellitter og et globalt net af jordstationer.

| (2) | En integreret risikoforvaltning for evalueringen af gennemførelsen af Galileoprogrammet indebærer, at programforvaltningen i god tid træffer afgørende beslutninger, dvs. beslutninger, som har stor betydning for omkostninger, tidsplan, præstationer og/eller risici, og udviser åbenhed med hensyn til de afgørende beslutninger, som endnu skal træffes, og gennemførelsen af disse beslutninger. Disse beslutninger omfatter bl.a. beslutninger vedrørende etablering af jordinfrastrukturer inden for rammene af programmets udviklings- og valideringsfase og dets etablerings- og ibrugtagningsfase. |
| --- | --- |

(2)

En integreret risikoforvaltning for evalueringen af gennemførelsen af Galileoprogrammet indebærer, at programforvaltningen i god tid træffer afgørende beslutninger, dvs. beslutninger, som har stor betydning for omkostninger, tidsplan, præstationer og/eller risici, og udviser åbenhed med hensyn til de afgørende beslutninger, som endnu skal træffes, og gennemførelsen af disse beslutninger. Disse beslutninger omfatter bl.a. beslutninger vedrørende etablering af jordinfrastrukturer inden for rammene af programmets udviklings- og valideringsfase og dets etablerings- og ibrugtagningsfase.

| (3) | Det globale net af jordstationer i det system, der etableres under Galileoprogrammet, omfatter dels seks jordcentre og en jordstation, dels fire serier af såkaldte »fjernstationer«. |
| --- | --- |

(3)

Det globale net af jordstationer i det system, der etableres under Galileoprogrammet, omfatter dels seks jordcentre og en jordstation, dels fire serier af såkaldte »fjernstationer«.

| (4) | De seks jordcentre og jordstationen består af: to gensidigt redundante centre, der overvåger systemets generelle funktion (i det følgende benævnt »overvågningscentre« eller »GCC«); Galileos sikkerhedscenter, som er omhandlet i artikel 16 i forordning (EF) nr. 683/2008, til overvågning af systemsikkerheden og sikkerheden for de leverede tjenester, som af hensyn til tjenesternes kontinuitet er delt i to (i det følgende benævnt »Galileos sikkerhedscenter« eller »GSMC«); tjenestecentret, der fungerer som grænseflade mellem på den ene side systemet og på den anden side brugerne af den åbne tjeneste, den forretningsmæssige tjeneste og den livskritiske tjeneste (i det følgende benævnt »GNSS-tjenestecentret« eller »GSC«); centret, der kontrollerer genereringen af de informationer, der er nødvendige for driften af eftersøgnings- og redningstjenesten, og som varetager grænsefladen mellem systemet og Cospas-Sarsat-systemet (i det følgende benævnt »SAR-tjenestecentret«); centret, der på vegne af programforvaltningen og uafhængigt af brugerne evaluerer kvaliteten af de leverede tjenester og forsyner brugerne med tidsreferencer og geodætiske data (i det følgende benævnt »centret for Galileotjenester«); stationen, der gør det muligt at overvåge kvaliteten af signalerne fra satellitter i kredsløb umiddelbart efter deres opsendelse (i det følgende benævnt »stationen for kredsløbstest«). |
| --- | --- |

(4)

De seks jordcentre og jordstationen består af: to gensidigt redundante centre, der overvåger systemets generelle funktion (i det følgende benævnt »overvågningscentre« eller »GCC«); Galileos sikkerhedscenter, som er omhandlet i artikel 16 i forordning (EF) nr. 683/2008, til overvågning af systemsikkerheden og sikkerheden for de leverede tjenester, som af hensyn til tjenesternes kontinuitet er delt i to (i det følgende benævnt »Galileos sikkerhedscenter« eller »GSMC«); tjenestecentret, der fungerer som grænseflade mellem på den ene side systemet og på den anden side brugerne af den åbne tjeneste, den forretningsmæssige tjeneste og den livskritiske tjeneste (i det følgende benævnt »GNSS-tjenestecentret« eller »GSC«); centret, der kontrollerer genereringen af de informationer, der er nødvendige for driften af eftersøgnings- og redningstjenesten, og som varetager grænsefladen mellem systemet og Cospas-Sarsat-systemet (i det følgende benævnt »SAR-tjenestecentret«); centret, der på vegne af programforvaltningen og uafhængigt af brugerne evaluerer kvaliteten af de leverede tjenester og forsyner brugerne med tidsreferencer og geodætiske data (i det følgende benævnt »centret for Galileotjenester«); stationen, der gør det muligt at overvåge kvaliteten af signalerne fra satellitter i kredsløb umiddelbart efter deres opsendelse (i det følgende benævnt »stationen for kredsløbstest«).

| (5) | Ved valget af placeringen af disse centre og stationer skal der tages hensyn til eventuelle eksisterende installationer og udstyr på stedet, som egner sig til de relevante opgaver, til sikkerhedskravene for de enkelte centre og stationer, til de tekniske og budgetmæssige begrænsninger og til hver enkelt medlemsstats nationale sikkerhedskrav. |
| --- | --- |

(5)

Ved valget af placeringen af disse centre og stationer skal der tages hensyn til eventuelle eksisterende installationer og udstyr på stedet, som egner sig til de relevante opgaver, til sikkerhedskravene for de enkelte centre og stationer, til de tekniske og budgetmæssige begrænsninger og til hver enkelt medlemsstats nationale sikkerhedskrav.

| (6) | De fire serier af fjernstationer omfatter: stationerne for fjernstyring og telemetri, som ved hjælp af uplink og downlink fungerer som forbindelsesled mellem satellitterne og de to overvågningscentre (i det følgende benævnt »TTC-stationer«); Galileomålestationerne, som, for at tjenesterne kan leveres, dels foretager pseudodistancemålinger, dels tager imod satellitternes signaler for at måle deres kvalitet (i det følgende benævnt »GSS-stationer«); stationerne for upload til satellitterne, hvorfra der overføres data til satellitterne, som er nødvendige for leveringen af tjenesterne (i det følgende benævnt »ULS-stationer«); stationerne til indsamling af data, som er nødvendige for leveringen af eftersøgnings- og redningstjenesten (i det følgende benævnt »SAR-stationer«). |
| --- | --- |

(6)

De fire serier af fjernstationer omfatter: stationerne for fjernstyring og telemetri, som ved hjælp af uplink og downlink fungerer som forbindelsesled mellem satellitterne og de to overvågningscentre (i det følgende benævnt »TTC-stationer«); Galileomålestationerne, som, for at tjenesterne kan leveres, dels foretager pseudodistancemålinger, dels tager imod satellitternes signaler for at måle deres kvalitet (i det følgende benævnt »GSS-stationer«); stationerne for upload til satellitterne, hvorfra der overføres data til satellitterne, som er nødvendige for leveringen af tjenesterne (i det følgende benævnt »ULS-stationer«); stationerne til indsamling af data, som er nødvendige for leveringen af eftersøgnings- og redningstjenesten (i det følgende benævnt »SAR-stationer«).

| (7) | Ved valget af fjernstationernes antal og beliggenhed skal der tages hensyn til de geografiske og tekniske begrænsninger med henblik på en optimal fordeling over hele Jorden, til eksisterende installationer og udstyr på stedet, som egner sig til de relevante opgaver, til sikkerhedskravene for de enkelte stationer og til hver enkelt medlemsstats nationale sikkerhedskrav. Da dette valg er afhængigt af progressive ændringer i forbindelse med programmernes udviklingsstadier og af deres behov og udviklingen med hensyn til de logistiske og politiske krav, kan antallet og beliggenheden af de fjernstationer, der endnu skal opføres, kun angives vejledende. |
| --- | --- |

(7)

Ved valget af fjernstationernes antal og beliggenhed skal der tages hensyn til de geografiske og tekniske begrænsninger med henblik på en optimal fordeling over hele Jorden, til eksisterende installationer og udstyr på stedet, som egner sig til de relevante opgaver, til sikkerhedskravene for de enkelte stationer og til hver enkelt medlemsstats nationale sikkerhedskrav. Da dette valg er afhængigt af progressive ændringer i forbindelse med programmernes udviklingsstadier og af deres behov og udviklingen med hensyn til de logistiske og politiske krav, kan antallet og beliggenheden af de fjernstationer, der endnu skal opføres, kun angives vejledende.

| (8) | Derfor bør der fastlægges afgørende beslutningsfaser med henblik på evalueringen af etableringen af elementerne i det verdensomspændende net af jordstationer i det system, der etableres under Galileoprogrammet. |
| --- | --- |

(8)

Derfor bør der fastlægges afgørende beslutningsfaser med henblik på evalueringen af etableringen af elementerne i det verdensomspændende net af jordstationer i det system, der etableres under Galileoprogrammet.

| (9) | Bestemmelserne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 19, stk. 1, i forordning (EF) nr. 683/2008 — |
| --- | --- |

(9)

Bestemmelserne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 19, stk. 1, i forordning (EF) nr. 683/2008 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

De afgørende beslutningsfaser for evalueringen af gennemførelsen af Galileoprogrammet for så vidt angår de jordcentre og -stationer, der skal etableres som en del af programmets udviklings-, etablerings- og ibrugtagningsfaser i henhold til artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 683/2008, er anført i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. februar 2012.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 196 af 24.7.2008, s. 1.

1

---

BILAG

Afgørende beslutningsfaser for evalueringen af gennemførelsen af Galileoprogrammet for så vidt angår de jordcentre og -stationer, der skal etableres som en del af programmets udviklings-, etablerings- og ibrugtagningsfaser i henhold til artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 683/2008.

| Dato | Afgørende beslutningsfaser | Foranstaltninger |
| --- | --- | --- |
| 2009-2016 | Etablering af jordcentre | |
| 2009-2014 | Etablering af to overvågningscentre (GCC) | Et overvågningscenter etableres etapevist i Oberpfaffenhoffen (Tyskland). Etableringen er påbegyndt i 2009 og vil være fuldført i 2014. |
| | | Et overvågningscenter etableres etapevist i Fucino (Italien). Etableringen er påbegyndt i 2009 og vil være fuldført i 2014. |
| 2013-2015 | Etablering af Galileosikkerhedscentret (GSMC) | Galileos sikkerhedscenter, som er delt i to, skal etableres etapevist i Frankrig og Det Forenede Kongerige. Etableringen ventes påbegyndt i 2013 og fuldført i 2015. Den vil være omfattet af aftaler med Frankrig og Det Forenede Kongerige, som skal undertegnes i løbet af 2012. |
| 2011-2016 | Etablering af et GNSS-tjenestecenter (GSC) | GNSS-tjenestecentret etableres etapevist i Madrid (Spanien). Etableringen er påbegyndt i 2011 og ventes fuldført i 2016. Den er omfattet af en aftale med Spanien, som blev undertegnet den 17. marts 2011. |
| 2012-2014 | Etablering af et SAR-tjenestecenter | SAR-tjenestecentret skal etableres etapevist i Toulouse (Frankrig). Etableringen ventes påbegyndt i 2012 og fuldført i 2014. Den vil være omfattet af en aftale med Frankrig. |
| 2013-2014 | Etablering af et center for Galileotjenester | Centret for Galileotjenester skal etableres etapevist i en medlemsstat og på et sted, der endnu ikke er fastlagt. Etableringen ventes påbegyndt i 2013 og fuldført i 2014. Den vil være omfattet af en aftale med den pågældende medlemsstat. |
| 2010 | Etablering af en station for kredsløbtestning | Stationen for kredsløbtestning blev etableret i 2010 i Redu (Belgien). Etableringen er en del af den kontrakt, der den 25. oktober 2010 blev indgået mellem Kommissionen og virksomheden Spaceopal om gennemførelse af opgaven »Operationer« i forbindelse med Galileoprogrammets etablerings- og ibrugtagningsfase. |
| 2009-2014 | Etablering af jordbaserede fjernstationer | |
| 2010-2014 | Etablering af TTC-stationer | I 2010 og 2011 er der etableret TTC-stationer i Kiruna (Sverige) og Kourou (Frankrig).
  Mellem 2012 og 2014 skal der etableres TTC-stationer på Tahiti (Fransk Polynesien), Réunion (Frankrig) og Nouméa (Ny Kaledonien).
  Etableringen af disse TTC-stationer er omfattet af kontrakter mellem Den Europæiske Rumorganisation og forskellige tjenesteydere. |
| 2009-2014 | Etablering af GSS-stationer | Mellem 2009 og 2011 er der etableret GSS-stationer følgende steder: Fucino (Italien), Svalbard (Norge), Redu (Belgien), Réunion (Frankrig), Kourou (Frankrig), Nouméa (Ny Kaledonien), Troll (Norge), Papeete (Fransk Polynesien).
  Mellem 2012 og 2014 skal der etableres GSS-stationer følgende steder: Kiruna (Sverige), Jan Mayen (Norge), Açorerne (Portugal), De Kanariske Øer (Spanien), Madeira (Portugal), Kerguelen, Adélie Land, Saint Pierre og Miquelon, Wallis, Ascension, Diego Garcia og Falklandsøerne.
  Etableringen af disse GSS-stationer er omfattet af kontrakter mellem Den Europæiske Rumorganisation og forskellige tjenesteydere. |
| 2009-2011 | Etablering af ULS-stationer | Mellem 2009 og 2011 er der etableret ULS-stationer på Tahiti (Fransk Polynesien), Kourou (Frankrig) og Réunion (Frankrig) samt i Ny Kaledonien og på Svalbard (Norge).
  Etableringen af disse ULS-stationer er omfattet af kontrakter mellem Den Europæiske Rumorganisation og forskellige tjenesteydere. |
| 2012-2013 | Etablering af SAR-stationer | I 2012 og 2013 skal der etableres SAR-stationer på følgende steder: Svalbard (Norge), Toulouse (Frankrig), Makarios (Cypern) og Maspalomas (Spanien).
  Etableringen af disse SAR-stationer er omfattet af kontrakter mellem Den Europæiske Rumorganisation og forskellige tjenesteydere (stationerne på Svalbard og i Maspalomas), af en aftale mellem Kommissionen og Cypern (stationen i Makarios) og af en kontrakt mellem Kommissionen og en tjenesteyder (stationen i Toulouse). |

Dato

Afgørende beslutningsfaser

Foranstaltninger

2009-2016

Etablering af jordcentre

2009-2014

Etablering af to overvågningscentre (GCC)

Et overvågningscenter etableres etapevist i Oberpfaffenhoffen (Tyskland). Etableringen er påbegyndt i 2009 og vil være fuldført i 2014.

Et overvågningscenter etableres etapevist i Fucino (Italien). Etableringen er påbegyndt i 2009 og vil være fuldført i 2014.

2013-2015

Etablering af Galileosikkerhedscentret (GSMC)

Galileos sikkerhedscenter, som er delt i to, skal etableres etapevist i Frankrig og Det Forenede Kongerige. Etableringen ventes påbegyndt i 2013 og fuldført i 2015. Den vil være omfattet af aftaler med Frankrig og Det Forenede Kongerige, som skal undertegnes i løbet af 2012.

2011-2016

Etablering af et GNSS-tjenestecenter (GSC)

GNSS-tjenestecentret etableres etapevist i Madrid (Spanien). Etableringen er påbegyndt i 2011 og ventes fuldført i 2016. Den er omfattet af en aftale med Spanien, som blev undertegnet den 17. marts 2011.

2012-2014

Etablering af et SAR-tjenestecenter

SAR-tjenestecentret skal etableres etapevist i Toulouse (Frankrig). Etableringen ventes påbegyndt i 2012 og fuldført i 2014. Den vil være omfattet af en aftale med Frankrig.

2013-2014

Etablering af et center for Galileotjenester

Centret for Galileotjenester skal etableres etapevist i en medlemsstat og på et sted, der endnu ikke er fastlagt. Etableringen ventes påbegyndt i 2013 og fuldført i 2014. Den vil være omfattet af en aftale med den pågældende medlemsstat.

2010

Etablering af en station for kredsløbtestning

Stationen for kredsløbtestning blev etableret i 2010 i Redu (Belgien). Etableringen er en del af den kontrakt, der den 25. oktober 2010 blev indgået mellem Kommissionen og virksomheden Spaceopal om gennemførelse af opgaven »Operationer« i forbindelse med Galileoprogrammets etablerings- og ibrugtagningsfase.

2009-2014

Etablering af jordbaserede fjernstationer

2010-2014

Etablering af TTC-stationer

I 2010 og 2011 er der etableret TTC-stationer i Kiruna (Sverige) og Kourou (Frankrig).

Mellem 2012 og 2014 skal der etableres TTC-stationer på Tahiti (Fransk Polynesien), Réunion (Frankrig) og Nouméa (Ny Kaledonien).

Etableringen af disse TTC-stationer er omfattet af kontrakter mellem Den Europæiske Rumorganisation og forskellige tjenesteydere.

2009-2014

Etablering af GSS-stationer

Mellem 2009 og 2011 er der etableret GSS-stationer følgende steder: Fucino (Italien), Svalbard (Norge), Redu (Belgien), Réunion (Frankrig), Kourou (Frankrig), Nouméa (Ny Kaledonien), Troll (Norge), Papeete (Fransk Polynesien).

Mellem 2012 og 2014 skal der etableres GSS-stationer følgende steder: Kiruna (Sverige), Jan Mayen (Norge), Açorerne (Portugal), De Kanariske Øer (Spanien), Madeira (Portugal), Kerguelen, Adélie Land, Saint Pierre og Miquelon, Wallis, Ascension, Diego Garcia og Falklandsøerne.

Etableringen af disse GSS-stationer er omfattet af kontrakter mellem Den Europæiske Rumorganisation og forskellige tjenesteydere.

2009-2011

Etablering af ULS-stationer

Mellem 2009 og 2011 er der etableret ULS-stationer på Tahiti (Fransk Polynesien), Kourou (Frankrig) og Réunion (Frankrig) samt i Ny Kaledonien og på Svalbard (Norge).

Etableringen af disse ULS-stationer er omfattet af kontrakter mellem Den Europæiske Rumorganisation og forskellige tjenesteydere.

2012-2013

Etablering af SAR-stationer

I 2012 og 2013 skal der etableres SAR-stationer på følgende steder: Svalbard (Norge), Toulouse (Frankrig), Makarios (Cypern) og Maspalomas (Spanien).

Etableringen af disse SAR-stationer er omfattet af kontrakter mellem Den Europæiske Rumorganisation og forskellige tjenesteydere (stationerne på Svalbard og i Maspalomas), af en aftale mellem Kommissionen og Cypern (stationen i Makarios) og af en kontrakt mellem Kommissionen og en tjenesteyder (stationen i Toulouse).

---

Berigtigelser

| 24.2.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 52/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 52/32

---

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1006/2011 af 27. september 2011 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 282 af 28. oktober 2011
  )

Side 80, KN-kode 0407 21 00, kolonne 2:

Fodnotehenvisning 2 udgår.

Side 105, KN-kode 1001 11 00, kolonne 3:

Fodnotehenvisning 1 udgår.

Side 105, KN-kode 1001 91 90, kolonne 3:

Fodnotehenvisning 1 og 2 udgår.

Side 883, bilag 7, løbenummer 75, kolonne 2:

Kode 1001 11 00 og 1001 91 90 udgår.

---