# Europeiska unionens L 285/2011

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2011.285.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 285 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången1 november 2011 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2011.285.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 285

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången1 november 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2011/712/EU |
| | * | Beslut av företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 10 juni 2011 om bemyndigande för rådets ordförandeskap att på medlemsstaternas vägnar förhandla om de bestämmelser i ett rättsligt bindande avtal om skogar i Europa som omfattas av medlemsstaternas behörighet | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1097/2011 av den 25 oktober 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1183/2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo | 2 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1098/2011 av den 27 oktober 2011 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (金乡大蒜 [Jinxiang Da Suan] [SGB]) | 6 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1099/2011 av den 27 oktober 2011 om förbud mot fiske efter rödspätta i VIIf och VIIg med fartyg som för belgisk flagg | 8 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1100/2011 av den 31 oktober 2011 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller villkoren för godkännande av de verksamma ämnena dikamba, difenokonazol och imazakvin (
  1
  ) | 10 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1101/2011 av den 31 oktober 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 15 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1102/2011 av den 31 oktober 2011 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 november 2011 | 17 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1103/2011 av den 31 oktober 2011 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 för regleringsåret 2011/12 | 20 |
| | | BESLUT |
| | | 2011/713/EU |
| | * | Rådets beslut av den 10 oktober 2011 om att det motsätter sig Europeiska kommissionens antagande av utkastet till direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG vad gäller förteckningen över försvarsrelaterade produkter | 22 |
| | | 2011/714/EU |
| | * | Rådets beslut av den 11 oktober 2011 om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Banco de Portugal | 23 |
| | | 2011/715/EU |
| | * | Rådets beslut av den 27 oktober 2011 om inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter med Lettland | 24 |
| | | 2011/716/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 24 maj 2011 om det statliga stöd som Republiken Grekland har genomfört till förmån för vissa grekiska kasinon C 16/10 (f.d. NN 22/10, f.d. CP 318/09)
  [delgivet med nr K(2011) 3504]

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2011/717/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 27 oktober 2011 om ändring av beslut 98/536/EG om fastställande av förteckningen över nationella referenslaboratorier för restsubstansforskning
  [delgivet med nr K(2011) 7610]

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2011/718/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 28 oktober 2011 om ändring av genomförandebeslut 2011/402/EU om nödåtgärder avseende bockhornsklöverfrön och vissa frön och bönor som importeras från Egypten
  [delgivet med nr K(2011) 7744]

   (
  1
  ) | 53 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

2011/712/EU

*

Beslut av företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 10 juni 2011 om bemyndigande för rådets ordförandeskap att på medlemsstaternas vägnar förhandla om de bestämmelser i ett rättsligt bindande avtal om skogar i Europa som omfattas av medlemsstaternas behörighet

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1097/2011 av den 25 oktober 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1183/2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo

2

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1098/2011 av den 27 oktober 2011 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (金乡大蒜 [Jinxiang Da Suan] [SGB])

6

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1099/2011 av den 27 oktober 2011 om förbud mot fiske efter rödspätta i VIIf och VIIg med fartyg som för belgisk flagg

8

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1100/2011 av den 31 oktober 2011 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller villkoren för godkännande av de verksamma ämnena dikamba, difenokonazol och imazakvin (
  1
  )

1

10

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1101/2011 av den 31 oktober 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

15

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1102/2011 av den 31 oktober 2011 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 november 2011

17

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1103/2011 av den 31 oktober 2011 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 för regleringsåret 2011/12

20

BESLUT

2011/713/EU

*

Rådets beslut av den 10 oktober 2011 om att det motsätter sig Europeiska kommissionens antagande av utkastet till direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG vad gäller förteckningen över försvarsrelaterade produkter

22

2011/714/EU

*

Rådets beslut av den 11 oktober 2011 om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Banco de Portugal

23

2011/715/EU

*

Rådets beslut av den 27 oktober 2011 om inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter med Lettland

24

2011/716/EU

*

Kommissionens beslut av den 24 maj 2011 om det statliga stöd som Republiken Grekland har genomfört till förmån för vissa grekiska kasinon C 16/10 (f.d. NN 22/10, f.d. CP 318/09)
  [delgivet med nr K(2011) 3504]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 3504]

1

25

2011/717/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 27 oktober 2011 om ändring av beslut 98/536/EG om fastställande av förteckningen över nationella referenslaboratorier för restsubstansforskning
  [delgivet med nr K(2011) 7610]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 7610]

1

46

2011/718/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 28 oktober 2011 om ändring av genomförandebeslut 2011/402/EU om nödåtgärder avseende bockhornsklöverfrön och vissa frön och bönor som importeras från Egypten
  [delgivet med nr K(2011) 7744]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 7744]

1

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 1.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 285/1

---

BESLUT AV FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET

av den 10 juni 2011

om bemyndigande för rådets ordförandeskap att på medlemsstaternas vägnar förhandla om de bestämmelser i ett rättsligt bindande avtal om skogar i Europa som omfattas av medlemsstaternas behörighet

(2011/712/EU)

FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

av följande skäl:

| (1) | Ett beslut om att inleda förhandlingar om ett rättsligt bindande avtal om skogar i Europa kan antas vid sjätte ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa den 14–16 juni 2011 i Oslo (Norge). |
| --- | --- |

(1)

Ett beslut om att inleda förhandlingar om ett rättsligt bindande avtal om skogar i Europa kan antas vid sjätte ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa den 14–16 juni 2011 i Oslo (Norge).

| (2) | Rådets ordförandeskap bör bemyndigas att på medlemsstaternas vägnar förhandla om de bestämmelser i det rättsligt bindande avtalet om skogar i Europa som omfattas av medlemsstaternas behörighet. |
| --- | --- |

(2)

Rådets ordförandeskap bör bemyndigas att på medlemsstaternas vägnar förhandla om de bestämmelser i det rättsligt bindande avtalet om skogar i Europa som omfattas av medlemsstaternas behörighet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Företrädarna för medlemsstaternas regeringar bemyndigar härmed rådets ordförandeskap att på medlemsstaternas vägnar, när det gäller frågor som omfattas av deras behörighet och på grundval av deras ståndpunkter, förhandla om bestämmelserna i ett rättsligt bindande avtal om skogar i Europa, om sjätte ministerkonferensen om skydd av skogar i Europa den 14–16 juni 2011 i Oslo (Norge) antar ett beslut om att inleda förhandlingar om ett sådant rättsligt bindande avtal.

2.   Bestämmelserna i punkt 1 ska inte påverka medlemsstaternas framtida beslut om utnämning av sina företrädare i frågor som omfattas av medlemsstaternas behörighet.

Artikel 2

1.   Förhandlingarna ska föras i enlighet med det förhandlingsdirektiv som återges i addendumet till detta beslut.

2.   Förhandlingarna ska syfta till att tillföra ett påvisbart mervärde till de befintliga skogsrelaterade multilaterala avtalen och icke rättsligt bindande instrumenten, samtidigt som kostnadseffektiv tillämpning säkerställs och ytterligare administrativa bördor undviks. Förhandlingarna ska föras i enlighet med de förhandlingspositioner som företrädarna för medlemsstaternas regeringar har beslutat, och på grundval av beslut om praktiska arrangemang som båda ska fattas med konsensus. Förhandlingarna ska föras i samråd med företrädarna för medlemstaternas regeringar i den särskilda kommitté som avses i artikel 1.4 i rådets beslut av den om Europeiska unionens deltagande i förhandlingar om ett rättsligt bindande avtal om skogar i Europa. Rådets ordförandeskap ska göra sitt yttersta för att säkerställa de positioner som fastställts på detta sätt, och ska rapportera till företrädarna för medlemstaternas regeringar om de framsteg som gjorts efter varje möte i den mellanstatliga förhandlingskommittén.

3.   Ordförandeskapet ska, på medlemsstaternas vägnar, nära samarbeta med kommissionen under förhandlingsprocessen i syfte att sträva efter samstämmighet när de företräder unionen och dess medlemsstater internationellt.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till rådets ordförandeskap.

Utfärdat i Luxemburg den 10 juni 2011.

FELLEGI T.

Ordförande

---

FÖRORDNINGAR

| 1.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 285/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 285/2

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1097/2011

av den 25 oktober 2011

om ändring av rådets förordning (EG) nr 1183/2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1183/2005 av den 18 juli 2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 1183/2005 anges de fysiska och juridiska personer, enheter och organ som omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 1183/2005 anges de fysiska och juridiska personer, enheter och organ som omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Den 8 juli 2011 godkände Förenta nationernas sanktionskommitté uppdateringar av förteckningar över de fysiska personer och enheter som omfattas av frysningen. Bilaga I bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Den 8 juli 2011 godkände Förenta nationernas sanktionskommitté uppdateringar av förteckningar över de fysiska personer och enheter som omfattas av frysningen. Bilaga I bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1183/2005 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 oktober 2011.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Chef för tjänsten för utrikespolitiska instrument

---

(1)  EUT L 193, 23.7.2005, s. 1.

1

---

BILAGA

”BILAGA I

Förteckning över de fysiska och juridiska personer, enheter och organ som avses i artikel 2

A.   FYSISKA PERSONER

| 1. | Frank Kakolele Bwambale (alias a) Frank Kakorere, b) Frank Kakorere Bwambale). Kongolesisk medborgare. Befattning: general i FARDC (utan befattning sedan juni 2011). Övriga upplysningar: a) lämnade CNDP i januari 2008, b) uppehåller sig sedan juni 2011 i Kinshasa, Demokratiska republiken Kongo, c) sedan 2010 har Kakolele uppenbarligen deltagit i verksamhet på uppdrag av Starec (Programme de Stabilisation et Reconstruction des Zones Sortant des Conflits Armés) för regeringen i Demokratiska republiken Kongo, inbegripet deltagande i ett Starecuppdrag i Goma och Beni i mars 2011, d) f.d. ledare för RCD-ML. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005. |
| --- | --- |

1.

Frank Kakolele Bwambale (alias a) Frank Kakorere, b) Frank Kakorere Bwambale). Kongolesisk medborgare. Befattning: general i FARDC (utan befattning sedan juni 2011). Övriga upplysningar: a) lämnade CNDP i januari 2008, b) uppehåller sig sedan juni 2011 i Kinshasa, Demokratiska republiken Kongo, c) sedan 2010 har Kakolele uppenbarligen deltagit i verksamhet på uppdrag av Starec (Programme de Stabilisation et Reconstruction des Zones Sortant des Conflits Armés) för regeringen i Demokratiska republiken Kongo, inbegripet deltagande i ett Starecuppdrag i Goma och Beni i mars 2011, d) f.d. ledare för RCD-ML. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005.

| 2. | Jérôme Kakwavu Bukande (alias a) Jérôme Kakwavu, b) Commandant Jérôme). Titel: general. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: a) f.d. ordförande för UCD/FAPC, b) sitter sedan juni 2011 fängslad i Makalafängelset i Kinshasa. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005. |
| --- | --- |

2.

Jérôme Kakwavu Bukande (alias a) Jérôme Kakwavu, b) Commandant Jérôme). Titel: general. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: a) f.d. ordförande för UCD/FAPC, b) sitter sedan juni 2011 fängslad i Makalafängelset i Kinshasa. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005.

| 3. | Gaston Iyamuremye (alias a) Rumuli, b) Byiringiro Victor Rumuli, c) Victor Rumuri, d) Michel Byiringiro). Född 1948 i a) Musanzedistriktet (norra provinsen), Rwanda, b) Ruhengeri, Rwanda. Titel: brigadgeneral. Befattning: a) ordförande för FDLR, b) andre vice ordförande för FDLR-FOCA. Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: a) sedan juni 2011 baserad i Kalonge i Nordkivuprovinsen, b) enligt flera källor, bland annat expertgruppen inom FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté för Demokratiska republiken Kongo, är Gaston Iyamuremye andre vice ordförande för FDLR och anses tillhöra kärnan i FDLR:s militära och politiska ledning, c) Gaston Iyamuremye ledde även verksamheten på FDLR:s ordförande Ignace Murwanashyakas kontor i Kibua, Demokratiska republiken Kongo till och med december 2009. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 23 december 2010. |
| --- | --- |

3.

Gaston Iyamuremye (alias a) Rumuli, b) Byiringiro Victor Rumuli, c) Victor Rumuri, d) Michel Byiringiro). Född 1948 i a) Musanzedistriktet (norra provinsen), Rwanda, b) Ruhengeri, Rwanda. Titel: brigadgeneral. Befattning: a) ordförande för FDLR, b) andre vice ordförande för FDLR-FOCA. Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: a) sedan juni 2011 baserad i Kalonge i Nordkivuprovinsen, b) enligt flera källor, bland annat expertgruppen inom FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté för Demokratiska republiken Kongo, är Gaston Iyamuremye andre vice ordförande för FDLR och anses tillhöra kärnan i FDLR:s militära och politiska ledning, c) Gaston Iyamuremye ledde även verksamheten på FDLR:s ordförande Ignace Murwanashyakas kontor i Kibua, Demokratiska republiken Kongo till och med december 2009. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 23 december 2010.

| 4. | Germain Katanga. Titel: general. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: a) överlämnad av den kongolesiska regeringen till Internationella brottmålsdomstolen den 18 oktober 2007, b) FRPI-ledare. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005. |
| --- | --- |

4.

Germain Katanga. Titel: general. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: a) överlämnad av den kongolesiska regeringen till Internationella brottmålsdomstolen den 18 oktober 2007, b) FRPI-ledare. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005.

| 5. | Thomas Lubanga. Född i Ituri, Demokratiska republiken Kongo. Övriga upplysningar: a) överförd till Internationella brottmålsdomstolen av de kongolesiska myndigheterna den 17 mars 2006, b) ordförande för UPC/L. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005. |
| --- | --- |

5.

Thomas Lubanga. Född i Ituri, Demokratiska republiken Kongo. Övriga upplysningar: a) överförd till Internationella brottmålsdomstolen av de kongolesiska myndigheterna den 17 mars 2006, b) ordförande för UPC/L. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005.

| 6. | Khawa Panga Mandro (alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa, g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro). Född den 20 augusti 1973 i Bunia, Demokratiska republiken Kongo. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: a) gripen av de kongolesiska myndigheterna i oktober 2005, frikänd av appellationsdomstolen i Kisangani, därefter överlämnad till de rättsliga myndigheterna i Kinshasa på grundval av nya åtalspunkter, b) kvarhålls sedan juni 2011 i förvar i Makalafängelset i Kinshasa, c) f.d. ledare för Pusic. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005. |
| --- | --- |

6.

Khawa Panga Mandro (alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa, g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro). Född den 20 augusti 1973 i Bunia, Demokratiska republiken Kongo. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: a) gripen av de kongolesiska myndigheterna i oktober 2005, frikänd av appellationsdomstolen i Kisangani, därefter överlämnad till de rättsliga myndigheterna i Kinshasa på grundval av nya åtalspunkter, b) kvarhålls sedan juni 2011 i förvar i Makalafängelset i Kinshasa, c) f.d. ledare för Pusic. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005.

| 7. | Callixte Mbarushimana. Född den 24 juli 1963 i Ndusu/Ruhengeri, norra provinsen, Rwanda. Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: a) greps i Paris den 3 oktober 2010 sedan han efterlyst av Internationella brottmålsdomstolen för krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten som FDLR-soldater begått i Kivuprovinserna 2009, och överfördes till Haag den 25 januari 2011, b) verkställande sekreterare för FDLR och vice ordförande för FDLR:s högsta militära ledning tills han greps. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 21 mars 2009. |
| --- | --- |

7.

Callixte Mbarushimana. Född den 24 juli 1963 i Ndusu/Ruhengeri, norra provinsen, Rwanda. Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: a) greps i Paris den 3 oktober 2010 sedan han efterlyst av Internationella brottmålsdomstolen för krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten som FDLR-soldater begått i Kivuprovinserna 2009, och överfördes till Haag den 25 januari 2011, b) verkställande sekreterare för FDLR och vice ordförande för FDLR:s högsta militära ledning tills han greps. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 21 mars 2009.

| 8. | Iruta Douglas Mpamo (alias a) Mpano b) Douglas Iruta Mpamo). Född den a) 28 december 1965, b) 29 december 1965 i a) Bashali, Masisi, Demokratiska republiken Kongo (gäller födelsedatum a), b) Goma, Demokratiska republiken Kongo (gäller födelsedatum b), c) Uvira. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: a) uppehåller sig sedan juni 2011 i Gisenyi i Rwanda, b) ägare och direktör i Compagnie Aérienne des Grands Lacs och Great Lakes Business Company. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005. |
| --- | --- |

8.

Iruta Douglas Mpamo (alias a) Mpano b) Douglas Iruta Mpamo). Född den a) 28 december 1965, b) 29 december 1965 i a) Bashali, Masisi, Demokratiska republiken Kongo (gäller födelsedatum a), b) Goma, Demokratiska republiken Kongo (gäller födelsedatum b), c) Uvira. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: a) uppehåller sig sedan juni 2011 i Gisenyi i Rwanda, b) ägare och direktör i Compagnie Aérienne des Grands Lacs och Great Lakes Business Company. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005.

| 9. | Sylvestre Mudacumura (alias a) Radja, b) Mupenzi Bernard, c) General Major Mupenzi, d) General Mudacumura). Befattning: a) militär befälhavare för FDLR-FOCA, b) politisk förste vice ordförande och ledare för FOCA:s högsta ledning. Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: Sedan juni 2011 baserad i Kikomaskogen nära Bogoyi, Walikale, i Nordkivu. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005. |
| --- | --- |

9.

Sylvestre Mudacumura (alias a) Radja, b) Mupenzi Bernard, c) General Major Mupenzi, d) General Mudacumura). Befattning: a) militär befälhavare för FDLR-FOCA, b) politisk förste vice ordförande och ledare för FOCA:s högsta ledning. Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: Sedan juni 2011 baserad i Kikomaskogen nära Bogoyi, Walikale, i Nordkivu. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005.

| 10. | Leodomir Mugaragu (alias a) Manzi Leon, b) Leo Manzi). Född a) 1954, b) 1953 i a) Kigali, Rwanda, b) Rushashi (norra provinsen), Rwanda. Befattning: stabschef för FDLR-FOCA, med ansvar för administration. Övriga upplysningar: a) enligt öppna källor och officiella rapporter är Leodomir Mugaragu stabschef för FOCA, FDLR:s beväpnade gren, b) enligt officiella rapporter har Mugaragu gedigen erfarenhet av planering av FDLR:s militära operationer i östra Demokratiska republiken Kongo, c) sedan juni 2011 baserad i FDLR:s högkvarter i Kikomaskogen i Bogoyi, Walikale, i Nordkivu. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 23 december 2010. |
| --- | --- |

10.

Leodomir Mugaragu (alias a) Manzi Leon, b) Leo Manzi). Född a) 1954, b) 1953 i a) Kigali, Rwanda, b) Rushashi (norra provinsen), Rwanda. Befattning: stabschef för FDLR-FOCA, med ansvar för administration. Övriga upplysningar: a) enligt öppna källor och officiella rapporter är Leodomir Mugaragu stabschef för FOCA, FDLR:s beväpnade gren, b) enligt officiella rapporter har Mugaragu gedigen erfarenhet av planering av FDLR:s militära operationer i östra Demokratiska republiken Kongo, c) sedan juni 2011 baserad i FDLR:s högkvarter i Kikomaskogen i Bogoyi, Walikale, i Nordkivu. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 23 december 2010.

| 11. | Leopold Mujyambere (alias a) Musenyeri, b) Achille, c) Frere Petrus Ibrahim). Född a) den 17 mars 1962, b) 1966 (uppskattningsvis) i Kigali, Rwanda, Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: a) sedan juni 2011 befälhavare för Sydkivus operativa sektor, numera kallad FDLR-FOCA:s ”Amazon”, b) Baserad i Nyakalele (sydost om Mwenga i Sydkivu). Dag som avses i artikel 5.1 b: den 21 mars 2009. |
| --- | --- |

11.

Leopold Mujyambere (alias a) Musenyeri, b) Achille, c) Frere Petrus Ibrahim). Född a) den 17 mars 1962, b) 1966 (uppskattningsvis) i Kigali, Rwanda, Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: a) sedan juni 2011 befälhavare för Sydkivus operativa sektor, numera kallad FDLR-FOCA:s ”Amazon”, b) Baserad i Nyakalele (sydost om Mwenga i Sydkivu). Dag som avses i artikel 5.1 b: den 21 mars 2009.

| 12. | Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Titel: doktor. Född den 14 maj 1963 i a) Butera, Rwanda, b) Ngoma, Butare, Rwanda. Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: a) ordförande för FDLR och överbefälhavare för FDLR:s väpnade styrkor, b) greps av tyska myndigheter den 17 november 2009. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005. |
| --- | --- |

12.

Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Titel: doktor. Född den 14 maj 1963 i a) Butera, Rwanda, b) Ngoma, Butare, Rwanda. Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: a) ordförande för FDLR och överbefälhavare för FDLR:s väpnade styrkor, b) greps av tyska myndigheter den 17 november 2009. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005.

| 13. | Straton Musoni (alias I.O. Musoni). Född den a) 6 april 1961, b) 4 juni 1961 i Mugambazi, Kigali, Rwanda. Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: a) greps av tyska myndigheter den 17 november 2009, b) ersatt som förste vice ordförande för FDLR. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 13 april 2007. |
| --- | --- |

13.

Straton Musoni (alias I.O. Musoni). Född den a) 6 april 1961, b) 4 juni 1961 i Mugambazi, Kigali, Rwanda. Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: a) greps av tyska myndigheter den 17 november 2009, b) ersatt som förste vice ordförande för FDLR. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 13 april 2007.

| 14. | Jules Mutebutsi (alias a) Jules Mutebusi, b) Jules Mutebuzi, c) Colonel Mutebutsi). Född 1964 i Minembwe, Sydkivu, Demokratiska republiken Kongo. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: a) f.d. vice regional befälhavare för FARDC:s 10:e militära region, b) greps av rwandiska myndigheter i december 2007, har sedan dess levt i begränsad frihet i Kigali (med förbud att lämna landet). Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005. |
| --- | --- |

14.

Jules Mutebutsi (alias a) Jules Mutebusi, b) Jules Mutebuzi, c) Colonel Mutebutsi). Född 1964 i Minembwe, Sydkivu, Demokratiska republiken Kongo. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: a) f.d. vice regional befälhavare för FARDC:s 10:e militära region, b) greps av rwandiska myndigheter i december 2007, har sedan dess levt i begränsad frihet i Kigali (med förbud att lämna landet). Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005.

| 15. | Mathieu Chui Ngudjolo (alias Cui Ngudjolo). Övriga upplysningar: a) gripen genom Monucs försorg i Bunia i oktober 2003, b) överlämnad av den kongolesiska regeringen till Internationella brottmålsdomstolen den 7 februari 2008. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005. |
| --- | --- |

15.

Mathieu Chui Ngudjolo (alias Cui Ngudjolo). Övriga upplysningar: a) gripen genom Monucs försorg i Bunia i oktober 2003, b) överlämnad av den kongolesiska regeringen till Internationella brottmålsdomstolen den 7 februari 2008. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005.

| 16. | Floribert Ngabu Njabu (alias a) Floribert Njabu, b) Floribert Ndjabu, c) Floribert Ngabu, d) Ndjabu). Övriga upplysningar: a) ordförande för FNI, b) i husarrest i Kinshasa sedan mars 2005, c) överfördes till Haag den 27 mars 2011 för att vittna i rättegångarna i Internationella brottmålsdomstolen. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005. |
| --- | --- |

16.

Floribert Ngabu Njabu (alias a) Floribert Njabu, b) Floribert Ndjabu, c) Floribert Ngabu, d) Ndjabu). Övriga upplysningar: a) ordförande för FNI, b) i husarrest i Kinshasa sedan mars 2005, c) överfördes till Haag den 27 mars 2011 för att vittna i rättegångarna i Internationella brottmålsdomstolen. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005.

| 17. | Laurent Nkunda (alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) Laurent Nkunda Batware, e) General Nkunda, f) Nkunda Mihigo Laurent, g) Chairman, h) Papa Six). Född den a) 6 februari 1967, b) 2 februari 1967 i Nordkivu/Rutshuru, Demokratiska republiken Kongo (gäller födelsedatum a). Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: a) f.d. general i RCD-G, b) grundare av National Congress for the People’s Defense, 2006, c) ledande befattning inom Rally for Congolese Democracy-Goma (RDC-G), 1998–2006, d) överordnad befattning i Rwandan Patriotic Front (RPF), 1992–1998, e) greps av rwandiska myndigheter i Rwanda i januari 2009 och ersattes som befälhavare för CNDP, f) i husarrest i Kigali. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005. |
| --- | --- |

17.

Laurent Nkunda (alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) Laurent Nkunda Batware, e) General Nkunda, f) Nkunda Mihigo Laurent, g) Chairman, h) Papa Six). Född den a) 6 februari 1967, b) 2 februari 1967 i Nordkivu/Rutshuru, Demokratiska republiken Kongo (gäller födelsedatum a). Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: a) f.d. general i RCD-G, b) grundare av National Congress for the People’s Defense, 2006, c) ledande befattning inom Rally for Congolese Democracy-Goma (RDC-G), 1998–2006, d) överordnad befattning i Rwandan Patriotic Front (RPF), 1992–1998, e) greps av rwandiska myndigheter i Rwanda i januari 2009 och ersattes som befälhavare för CNDP, f) i husarrest i Kigali. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005.

| 18. | Félicien Nsanzubukire (alias Fred Irakeza). Befattning: Förste bataljonschef för FDLR-FOCA (baserad i Uvira-Sangeområdet i Sydkivu). Född 1967 i Murama, Kinyinya, Rubungo, Kigali, Rwanda. Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: a) medlem av FDLR åtminstone sedan 1994 och verkar i östra delen av Demokratiska republiken Kongo sedan oktober 1998, b) sedan juni 2011 baserad i Magunda i Mwenga-territoriet i Sydkivu. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 23 december 2010. |
| --- | --- |

18.

Félicien Nsanzubukire (alias Fred Irakeza). Befattning: Förste bataljonschef för FDLR-FOCA (baserad i Uvira-Sangeområdet i Sydkivu). Född 1967 i Murama, Kinyinya, Rubungo, Kigali, Rwanda. Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: a) medlem av FDLR åtminstone sedan 1994 och verkar i östra delen av Demokratiska republiken Kongo sedan oktober 1998, b) sedan juni 2011 baserad i Magunda i Mwenga-territoriet i Sydkivu. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 23 december 2010.

| 19. | Pacifique Ntawunguka (alias a) Colonel Omega, b) Nzeri, c) Israel, d) Pacifique Ntawungula). Befattning: befälhavare, operativa sektorn i Nordkivu ”SONOKI” inom FDLR-FOCA. Född a) den 1 januari 1964, b) 1964 (uppskattningsvis) i Gaseke, Gisenyiprovinsen, Rwanda. Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: sedan juni 2011 baserad i Matembe i Nordkivuprovinsen. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 21 mars 2009. |
| --- | --- |

19.

Pacifique Ntawunguka (alias a) Colonel Omega, b) Nzeri, c) Israel, d) Pacifique Ntawungula). Befattning: befälhavare, operativa sektorn i Nordkivu ”SONOKI” inom FDLR-FOCA. Född a) den 1 januari 1964, b) 1964 (uppskattningsvis) i Gaseke, Gisenyiprovinsen, Rwanda. Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: sedan juni 2011 baserad i Matembe i Nordkivuprovinsen. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 21 mars 2009.

| 20. | James Nyakuni. Ugandisk medborgare. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005. |
| --- | --- |

20.

James Nyakuni. Ugandisk medborgare. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005.

| 21. | Stanislas Nzeyimana (alias a) Deogratias Bigaruka Izabayo, b) Bigaruka, c) Bigurura, d) Izabayo Deo, e) Jules Mateso Mlamba). Befattning: ställföreträdande befälhavare för FDLR-FOCA. Född a) den 1 januari 1966, b) 1967 (uppskattningsvis), c) den 28 augusti 1966 i Mugusa (Butare), Rwanda. Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: sedan juni 2011 baserad i Mukoberwa i Nordkivuprovinsen. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 21 mars 2009. |
| --- | --- |

21.

Stanislas Nzeyimana (alias a) Deogratias Bigaruka Izabayo, b) Bigaruka, c) Bigurura, d) Izabayo Deo, e) Jules Mateso Mlamba). Befattning: ställföreträdande befälhavare för FDLR-FOCA. Född a) den 1 januari 1966, b) 1967 (uppskattningsvis), c) den 28 augusti 1966 i Mugusa (Butare), Rwanda. Rwandisk medborgare. Övriga upplysningar: sedan juni 2011 baserad i Mukoberwa i Nordkivuprovinsen. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 21 mars 2009.

| 22. | Dieudonné Ozia Mazio (alias a) Ozia Mazio, b) Omari, c) Mr Omari). Befattning: ordförande för Fédération des entreprises congolaises (FEC) i Aru-territoriet. Född den 6 juni 1949 i Ariwara, Demokratiska republiken Kongo. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: tros ha avlidit i Ariwara den 23 september 2008. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005. |
| --- | --- |

22.

Dieudonné Ozia Mazio (alias a) Ozia Mazio, b) Omari, c) Mr Omari). Befattning: ordförande för Fédération des entreprises congolaises (FEC) i Aru-territoriet. Född den 6 juni 1949 i Ariwara, Demokratiska republiken Kongo. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: tros ha avlidit i Ariwara den 23 september 2008. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005.

| 23. | Bosco Taganda (alias a) Bosco Ntaganda, b) Bosco Ntagenda, c) General Taganda, d) Lydia, e) Terminator, f) Tango, g) Tango Romeo, h) Major). Titel: brigadgeneral. Befattning: de facto ställföreträdande befälhavare vid de på varandra följande operationerna ”Umoja Wetu”, ”Kimia II” och ”Amani Leo” i Nord- och Sydkivuprovinserna (sedan januari 2009). Kongolesisk medborgare. Född a) 1973, b) 1974 i Bigogwe, Rwanda. Övriga upplysningar: a) flyttade som barn till Nyamitaba i Masisiterritoriet, b) uppehåller sig sedan juni 2011 i Goma och äger stora jordbruksegendomar i Ngunguområdet, Masisiterritoriet, Nordkivuprovinsen, c) utnämndes genom presidentdekret till brigadgeneral i FARDC den 11 december 2004, efter fredsavtalen i Ituri, d) tidigare stabschef i CNDP, blev CNDP:s militäre befälhavare sedan Laurent Nkunda hade gripits i januari 2009, e) militär befälhavare för UPC/L, f) stabschef i CNDP. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005. |
| --- | --- |

23.

Bosco Taganda (alias a) Bosco Ntaganda, b) Bosco Ntagenda, c) General Taganda, d) Lydia, e) Terminator, f) Tango, g) Tango Romeo, h) Major). Titel: brigadgeneral. Befattning: de facto ställföreträdande befälhavare vid de på varandra följande operationerna ”Umoja Wetu”, ”Kimia II” och ”Amani Leo” i Nord- och Sydkivuprovinserna (sedan januari 2009). Kongolesisk medborgare. Född a) 1973, b) 1974 i Bigogwe, Rwanda. Övriga upplysningar: a) flyttade som barn till Nyamitaba i Masisiterritoriet, b) uppehåller sig sedan juni 2011 i Goma och äger stora jordbruksegendomar i Ngunguområdet, Masisiterritoriet, Nordkivuprovinsen, c) utnämndes genom presidentdekret till brigadgeneral i FARDC den 11 december 2004, efter fredsavtalen i Ituri, d) tidigare stabschef i CNDP, blev CNDP:s militäre befälhavare sedan Laurent Nkunda hade gripits i januari 2009, e) militär befälhavare för UPC/L, f) stabschef i CNDP. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005.

| 24. | Innocent Zimurinda (alias Zimulinda). Titel: överstelöjtnant. Född a) den 1 september 1972, b) 1975 i Ngungu, Masisioterritoriet, Nordkivuprovinsen, Demokratiska republiken Kongo. Titel: överste. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: a) integrerad i FARDC 2009 som överstelöjtnant, brigadbefälhavare i FARCD:s Kimia II-operationer, baserad i Ngunguområdet, b) i juli 2009 befordrades Zimurinda till överste och blev FARDC:s sektorsbefälhavare i Ngungu och följaktligen även i Kitchanga vid FARDC:s Kimia II- och Amani Leo-operationer, c) Zimurinda förekom visserligen inte i Demokratiska republiken Kongos presidentvalsförordning av den 31 december 2010 där högt uppsatta officerare inom FARDC nominerades, men han har de facto behållit sin ställning som befälhavare i FARDC:s 22:a sektor i Kitchanga och bär FARDC:s nyligen utfärdade grad och uniform. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 23 december 2010. |
| --- | --- |

24.

Innocent Zimurinda (alias Zimulinda). Titel: överstelöjtnant. Född a) den 1 september 1972, b) 1975 i Ngungu, Masisioterritoriet, Nordkivuprovinsen, Demokratiska republiken Kongo. Titel: överste. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: a) integrerad i FARDC 2009 som överstelöjtnant, brigadbefälhavare i FARCD:s Kimia II-operationer, baserad i Ngunguområdet, b) i juli 2009 befordrades Zimurinda till överste och blev FARDC:s sektorsbefälhavare i Ngungu och följaktligen även i Kitchanga vid FARDC:s Kimia II- och Amani Leo-operationer, c) Zimurinda förekom visserligen inte i Demokratiska republiken Kongos presidentvalsförordning av den 31 december 2010 där högt uppsatta officerare inom FARDC nominerades, men han har de facto behållit sin ställning som befälhavare i FARDC:s 22:a sektor i Kitchanga och bär FARDC:s nyligen utfärdade grad och uniform. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 23 december 2010.

B.   JURIDISKA PERSONER, ENHETER OCH ORGAN

| 1. | Butembo Airlines (alias BAL). Adress: Butembo, Demokratiska republiken Kongo. Övriga upplysningar: BAL saknar sedan december 2008 operativ licens för flygplan i Demokratiska republiken Kongo. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 13 april 2007. |
| --- | --- |

1.

Butembo Airlines (alias BAL). Adress: Butembo, Demokratiska republiken Kongo. Övriga upplysningar: BAL saknar sedan december 2008 operativ licens för flygplan i Demokratiska republiken Kongo. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 13 april 2007.

| 2. | Congomet Trading House. Adress: Butembo, Nordkivu, Demokratiska republiken Kongo. Övriga upplysningar: a) existerar inte längre som guldhandel i Butembo i Nordkivu, b) tidigare förtecknat som Congocom. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 13 april 2007. |
| --- | --- |

2.

Congomet Trading House. Adress: Butembo, Nordkivu, Demokratiska republiken Kongo. Övriga upplysningar: a) existerar inte längre som guldhandel i Butembo i Nordkivu, b) tidigare förtecknat som Congocom. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 13 april 2007.

| 3. | Compagnie Aérienne des Grands Lacs (CAGL), (alias Great Lakes Business Company (GLBC)). Adress: a) CAGL, Avenue President Mobutu, Goma (CAGL har även ett kontor i Gisenyi, Rwanda), b) GLBC, PO Box 315, Goma, Demokratiska republiken Kongo (GLBC har även ett kontor i Gisenyi, Rwanda). Dag som avses i artikel 5.1 b: den 13 april 2007. |
| --- | --- |

3.

Compagnie Aérienne des Grands Lacs (CAGL), (alias Great Lakes Business Company (GLBC)). Adress: a) CAGL, Avenue President Mobutu, Goma (CAGL har även ett kontor i Gisenyi, Rwanda), b) GLBC, PO Box 315, Goma, Demokratiska republiken Kongo (GLBC har även ett kontor i Gisenyi, Rwanda). Dag som avses i artikel 5.1 b: den 13 april 2007.

| 4. | Machanga Ltd Adress: Kampala, Uganda. Övriga upplysningar: a) guldexportföretag i Kampala (verkställande direktörer: Rajendra Kumar Vaya och Hirendra M. Vaya), b) tillgångar tillhörande Machanga, som fanns på Emirates Golds konto, frystes 2010 av Bank of Nova Scotia Mocatta (UK). Dag som avses i artikel 5.1 b: den 13 april 2007. |
| --- | --- |

4.

Machanga Ltd Adress: Kampala, Uganda. Övriga upplysningar: a) guldexportföretag i Kampala (verkställande direktörer: Rajendra Kumar Vaya och Hirendra M. Vaya), b) tillgångar tillhörande Machanga, som fanns på Emirates Golds konto, frystes 2010 av Bank of Nova Scotia Mocatta (UK). Dag som avses i artikel 5.1 b: den 13 april 2007.

| 5. | Tous Pour la Paix et le Développement (alias TPD). Adress: Goma, Nordkivu, Demokratiska republiken Kongo. Övriga upplysningar: a) TPD är en icke-statlig organisation, b) Goma, med provinskommittéer i Sydkivu, västra Kasai, östra Kasai och Maniema, c) oficiellt upphörde all verksamhet 2008, d) i praktiken öppnades TDP:s kontor i juni 2011 och TDP är engagerat i ärenden gällande återvändande internflyktingar, lokala försoningsinitiativ, lösningar av markkonflikter, etc. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005. |
| --- | --- |

5.

Tous Pour la Paix et le Développement (alias TPD). Adress: Goma, Nordkivu, Demokratiska republiken Kongo. Övriga upplysningar: a) TPD är en icke-statlig organisation, b) Goma, med provinskommittéer i Sydkivu, västra Kasai, östra Kasai och Maniema, c) oficiellt upphörde all verksamhet 2008, d) i praktiken öppnades TDP:s kontor i juni 2011 och TDP är engagerat i ärenden gällande återvändande internflyktingar, lokala försoningsinitiativ, lösningar av markkonflikter, etc. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 10 november 2005.

| 6. | Uganda Commercial Impex (UCI) Ltd Adress: a) Kajoka Street, Kisemente, Kampala, Uganda, b) PO Box 22709, Kampala, Uganda. Övriga upplysningar: a) guldexportföretag i Kampala (f.d. verkställande direktörer: Kunal Lodhia och J.V. Lodhia), b) i januari 2011 informerades kommittén av ugandiska myndigheter om att Emirates Gold hade återbetalat UCI:s skuld till Crane Bank i Kampala sedan ett undantag för dess finansiella tillgångar hade beviljats, och att dess konton därför hade stängts för gott. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 13 april 2007.” |
| --- | --- |

6.

Uganda Commercial Impex (UCI) Ltd Adress: a) Kajoka Street, Kisemente, Kampala, Uganda, b) PO Box 22709, Kampala, Uganda. Övriga upplysningar: a) guldexportföretag i Kampala (f.d. verkställande direktörer: Kunal Lodhia och J.V. Lodhia), b) i januari 2011 informerades kommittén av ugandiska myndigheter om att Emirates Gold hade återbetalat UCI:s skuld till Crane Bank i Kampala sedan ett undantag för dess finansiella tillgångar hade beviljats, och att dess konton därför hade stängts för gott. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 13 april 2007.”

---

| 1.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 285/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 285/6

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1098/2011

av den 27 oktober 2011

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Image [Jinxiang Da Suan] [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har Folkrepubliken Kinas ansökan om registrering av beteckningen ”

  (Jinxiang Da Suan)” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Image

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 oktober 2011.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Dacian CIOLOȘ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 37, 5.2.2011, s. 20.

2

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.6.   Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

FOLKREPUBLIKEN KINA

Image (Jinxiang Da Suan) (SGB)

---

| 1.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 285/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 285/8

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1099/2011

av den 27 oktober 2011

om förbud mot fiske efter rödspätta i VIIf och VIIg med fartyg som för belgisk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 57/2011 av den 18 januari 2011 om fastställande för år 2011 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten (2) fastställs kvoter för 2011. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 57/2011 av den 18 januari 2011 om fastställande för år 2011 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten (2) fastställs kvoter för 2011.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2011 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2011 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2011 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omflytta, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 oktober 2011.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 24, 27.1.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

| Nr | 59/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Belgien |
| Bestånd | PLE/7FG. |
| Art | Rödspätta (Pleuronectes platessa) |
| Område | VIIf och VIIg |
| Datum | 1 oktober 2011 |

Nr

59/T&Q

Medlemsstat

Belgien

Bestånd

PLE/7FG.

Art

Rödspätta (Pleuronectes platessa)

Område

VIIf och VIIg

Datum

1 oktober 2011

---

| 1.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 285/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 285/10

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1100/2011

av den 31 oktober 2011

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller villkoren för godkännande av de verksamma ämnena dikamba, difenokonazol och imazakvin

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 13.2, och

av följande skäl:

| (1) | De verksamma ämnena dikamba, difenokonazol och imazakvin infördes i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (2) genom kommissionens direktiv 2008/69/EG (3) i enlighet med förfarandet i artikel 11b i kommissionens förordning (EG) nr 1490/2002 av den 14 augusti 2002 om kompletterande tillämpningsföreskrifter för den tredje etappen av det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG och om ändring av förordning (EG) nr 451/2000 (4). Eftersom direktiv 91/414/EEC har ersatts av förordning (EG) nr 1107/2009 ska dessa ämnen anses ha blivit godkända enligt den förordningen och de förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (5). |
| --- | --- |

(1)

De verksamma ämnena dikamba, difenokonazol och imazakvin infördes i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (2) genom kommissionens direktiv 2008/69/EG (3) i enlighet med förfarandet i artikel 11b i kommissionens förordning (EG) nr 1490/2002 av den 14 augusti 2002 om kompletterande tillämpningsföreskrifter för den tredje etappen av det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG och om ändring av förordning (EG) nr 451/2000 (4). Eftersom direktiv 91/414/EEC har ersatts av förordning (EG) nr 1107/2009 ska dessa ämnen anses ha blivit godkända enligt den förordningen och de förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (5).

| (2) | I enlighet med artikel 12a i förordning (EG) nr 1490/2002 lade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) fram sina slutsatser om granskningen av difenokonazol (6), dikamba (7) och imazakvin (8) för kommissionen den 17 december 2010. Slutsatserna granskades av medlemsstaterna och kommissionen i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa och färdigställdes den 27 september 2011 i form av kommissionens granskningsrapporter om difenokonazol, dikamba och imazakvin. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 12a i förordning (EG) nr 1490/2002 lade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) fram sina slutsatser om granskningen av difenokonazol (6), dikamba (7) och imazakvin (8) för kommissionen den 17 december 2010. Slutsatserna granskades av medlemsstaterna och kommissionen i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa och färdigställdes den 27 september 2011 i form av kommissionens granskningsrapporter om difenokonazol, dikamba och imazakvin.

| (3) | I enlighet med artikel 12.2 i förordning (EG) nr 1107/2009 uppmanade kommissionen sökandena att inkomma med synpunkter på myndighetens slutsatser. I enlighet med artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 uppmanade kommissionen dessutom sökanden att inkomma med synpunkter på utkasten till granskningsrapporterna om dikamba, difenokonazol och imazakvin. Sökanden inkom med synpunkter, som har granskats omsorgsfullt. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 12.2 i förordning (EG) nr 1107/2009 uppmanade kommissionen sökandena att inkomma med synpunkter på myndighetens slutsatser. I enlighet med artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 uppmanade kommissionen dessutom sökanden att inkomma med synpunkter på utkasten till granskningsrapporterna om dikamba, difenokonazol och imazakvin. Sökanden inkom med synpunkter, som har granskats omsorgsfullt.

| (4) | Det bekräftas att de verksamma ämnena dikamba, difenokonazol och imazakvin ska anses ha blivit godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(4)

Det bekräftas att de verksamma ämnena dikamba, difenokonazol och imazakvin ska anses ha blivit godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009.

| (5) | I enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och i ljuset av vetenskapens och teknikens ståndpunkt är det nödvändigt att ändra villkoren för godkännande av dikamba, difenokonazol och imazakvin. Främst bör ytterligare bekräftande uppgifter krävas in. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och i ljuset av vetenskapens och teknikens ståndpunkt är det nödvändigt att ändra villkoren för godkännande av dikamba, difenokonazol och imazakvin. Främst bör ytterligare bekräftande uppgifter krävas in.

| (6) | Bilagan till förordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Bilagan till förordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | Innan denna förordning börjar tillämpas bör medlemsstaterna, sökandena och innehavarna av godkännanden för växtskyddsmedel medges en rimlig tidsfrist för att anpassa sig till de nya krav som följer av ändringen av villkoren för godkännande. |
| --- | --- |

(7)

Innan denna förordning börjar tillämpas bör medlemsstaterna, sökandena och innehavarna av godkännanden för växtskyddsmedel medges en rimlig tidsfrist för att anpassa sig till de nya krav som följer av ändringen av villkoren för godkännande.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 maj 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 31 oktober 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1.

2

(3)  EUT L 172, 2.7.2008, s. 9.

3

(4)  EGT L 224, 21.8.2002, s. 23.

4

(5)  EUT L 153, 11.6.2011, s. 1.

5

(6)  ”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance difenoconazole”, The EFSA Journal, vol. 9(2011):1, artikelnr 1967. [71 s.] doi:10.2903/j.efsa.2011.1967. Tillgänglig på internet: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

6

The EFSA Journal

(7)  ”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dicamba”, The EFSA Journal, vol. 9(2011):1, artikelnr 1965. [52 s.] doi:10.2903/j.efsa.2011.1965. Tillgänglig på internet: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

7

The EFSA Journal

(8)  ”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance imazaquin”, The EFSA Journal, vol. 9(2011):1, artikelnr 1968. [57 s.] doi:10.2903/j.efsa.2011.1968. Tillgänglig på internet: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

8

The EFSA Journal

---

BILAGA

Del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Rad 172 om det verksamma ämnet dikamba ska ersättas med följande:











  Rad | Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”172 | Dikamba
  CAS-nr 1918-00-9
  CIPAC-nr 85 | 3,6-dikloro-2-metoxibensoesyra | ≥ 850 g/kg | 1 januari 2009 | 31 december 2018 | DEL A
  Får endast godkännas för användning som herbicid.
  DEL B
  Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om dikamba från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 27 september 2011, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på skyddet av växter som inte är målarter.
  Villkoren för godkännande ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.
  Anmälaren ska inkomma med bekräftande uppgifter om






  a) | identifikation och kvantifiering av en grupp omvandlingsprodukter från jord som bildats under en inkubationsstudie av jord, |

1.

Rad 172 om det verksamma ämnet dikamba ska ersättas med följande:

Rad

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

”172

Dikamba

CAS-nr 1918-00-9

CIPAC-nr 85

3,6-dikloro-2-metoxibensoesyra

≥ 850 g/kg

1 januari 2009

31 december 2018

DEL A

Får endast godkännas för användning som herbicid.

DEL B

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om dikamba från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 27 september 2011, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på skyddet av växter som inte är målarter.

Villkoren för godkännande ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.

Anmälaren ska inkomma med bekräftande uppgifter om

a)

identifikation och kvantifiering av en grupp omvandlingsprodukter från jord som bildats under en inkubationsstudie av jord,

| b) | den potentiella risken för långväga spridning i luften. |
| --- | --- |

b)

den potentiella risken för långväga spridning i luften.

Anmälaren ska inkomma med dessa uppgifter till medlemsstaterna, kommissionen och myndigheten senast den 30 november 2013.”

| 2. | Rad 173 om det verksamma ämnet difenokonazol ska ersättas med följande:











  Rad | Trivialnamn identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”173 | Difenokonazol
  CAS-nr 119446-68-3
  CIPAC-nr 687 | 3-kloro-4-[(2RS,4RS;2RS,4SR)-4-metyl-2-(1H-1,2,4-triazol-1-ylmetyl)-1,3-dioxolan-2-yl]fenyl-4-klorofenyleter | ≥ 940 g/kg
  Högsta halt toluen: 5 g/kg | 1 januari 2009 | 31 december 2018 | DEL A
  Får endast godkännas för användning som fungicid.
  DEL B
  Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatsernai granskningsrapporten om difenokonazol från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 27 september 2011, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på skyddet av vattenlevande organismer.
  Villkoren för godkännande ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.
  Anmälaren ska inkomma med bekräftande uppgifter om






  a) | ytterligare data om specifikationen av den tekniska produkten, |

2.

Rad 173 om det verksamma ämnet difenokonazol ska ersättas med följande:

Rad

Trivialnamn identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

”173

Difenokonazol

CAS-nr 119446-68-3

CIPAC-nr 687

3-kloro-4-[(2RS,4RS;2RS,4SR)-4-metyl-2-(1H-1,2,4-triazol-1-ylmetyl)-1,3-dioxolan-2-yl]fenyl-4-klorofenyleter

≥ 940 g/kg

Högsta halt toluen: 5 g/kg

1 januari 2009

31 december 2018

DEL A

Får endast godkännas för användning som fungicid.

DEL B

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatsernai granskningsrapporten om difenokonazol från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 27 september 2011, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på skyddet av vattenlevande organismer.

Villkoren för godkännande ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.

Anmälaren ska inkomma med bekräftande uppgifter om

a)

ytterligare data om specifikationen av den tekniska produkten,

| b) | resthalterna av metaboliter av triazolderivat i primära grödor, grödor vid växelbruk, bearbetade produkter och produkter av animaliskt ursprung, |
| --- | --- |

b)

resthalterna av metaboliter av triazolderivat i primära grödor, grödor vid växelbruk, bearbetade produkter och produkter av animaliskt ursprung,

| c) | eventuella hormonstörande effekter på fiskar (livscykelstudier hos fisk) och risker på lång sikt för daggmaskar som det verksamma ämnet och metaboliten CGA 205375 (1) kan innebära, |
| --- | --- |

c)

eventuella hormonstörande effekter på fiskar (livscykelstudier hos fisk) och risker på lång sikt för daggmaskar som det verksamma ämnet och metaboliten CGA 205375 (1) kan innebära,

| d) | de möjliga konsekvenser som det variabla isomerförhållandet i den tekniska produkten och isomerblandningens preferentiella nedbrytning och/eller omvandling kan ha på bedömningarna av risken för arbetstagaren, konsumenten och miljön. |
| --- | --- |

d)

de möjliga konsekvenser som det variabla isomerförhållandet i den tekniska produkten och isomerblandningens preferentiella nedbrytning och/eller omvandling kan ha på bedömningarna av risken för arbetstagaren, konsumenten och miljön.

Anmälaren ska till medlemsstaterna, kommissionen och myndigheten lämna uppgifter enligt led a senast den 31 maj 2012, uppgifter enligt leden b och c senast den 30 november 2013 och uppgifter enligt led d inom två år efter det att särskilda riktlinjer antagits.”

| 3. | Rad 175 om det verksamma ämnet imazakvin ska ersättas med följande:











  Rad | Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”175 | Imazakvin
  CAS-nr 81335-37-7
  CIPAC-nr 699 | 2-[(RS)-4-isopropyl-4-metyl-5-oxo-2-imidazolin-2-yl]kinolin-3-karboxylsyra | ≥ 960 g/kg (racemisk blandning) | 1 januari 2009 | 31 december 2018 | DEL A
  Får endast godkännas för användning som tillväxtreglerande ämne.
  DEL B
  Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatsernai granskningsrapporten om imazakvin från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 27 september 2011, särskilt tilläggen I och II.
  Anmälaren ska inkomma med bekräftande uppgifter om






  a) | ytterligare data om specifikationen av den tekniska produkten, |

3.

Rad 175 om det verksamma ämnet imazakvin ska ersättas med följande:

Rad

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

”175

Imazakvin

CAS-nr 81335-37-7

CIPAC-nr 699

2-[(RS)-4-isopropyl-4-metyl-5-oxo-2-imidazolin-2-yl]kinolin-3-karboxylsyra

≥ 960 g/kg (racemisk blandning)

1 januari 2009

31 december 2018

DEL A

Får endast godkännas för användning som tillväxtreglerande ämne.

DEL B

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatsernai granskningsrapporten om imazakvin från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 27 september 2011, särskilt tilläggen I och II.

Anmälaren ska inkomma med bekräftande uppgifter om

a)

ytterligare data om specifikationen av den tekniska produkten,

| b) | de möjliga konsekvenser som det variabla isomerförhållandet i den tekniska produkten och isomerblandningens preferentiella nedbrytning och/eller omvandling kan ha på bedömningarna av risken för arbetstagaren, konsumenten och miljön. |
| --- | --- |

b)

de möjliga konsekvenser som det variabla isomerförhållandet i den tekniska produkten och isomerblandningens preferentiella nedbrytning och/eller omvandling kan ha på bedömningarna av risken för arbetstagaren, konsumenten och miljön.

Anmälaren ska till medlemsstaterna, kommissionen och myndigheten lämna uppgifter enligt led a senast den 31 maj 2012 och uppgifter enligt led d inom två år efter det att särskilda riktlinjer antagits.”

---

(1)  1-[2-[2-kloro-4-(4-kloro-fenoxi)-fenyl]-2-1H-[1,2,4]triazol-yl]-etanol.

---

| 1.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 285/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 285/15

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1101/2011

av den 31 oktober 2011

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 november 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 31 oktober 2011.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | AL | 82,9 |
| MA | 44,5 |
| MK | 60,2 |
| TR | 67,1 |
| ZZ | 63,7 |
| 0707 00 05 | EG | 151,1 |
| JO | 191,6 |
| TR | 150,5 |
| ZZ | 164,4 |
| 0709 90 70 | TR | 129,6 |
| ZZ | 129,6 |
| 0805 50 10 | AR | 55,2 |
| CL | 76,1 |
| TR | 59,0 |
| ZA | 84,2 |
| ZZ | 68,6 |
| 0806 10 10 | BR | 231,1 |
| CL | 71,4 |
| TR | 132,1 |
| US | 252,5 |
| ZA | 67,9 |
| ZZ | 151,0 |
| 0808 10 80 | AR | 48,0 |
| BR | 86,4 |
| CA | 92,8 |
| NZ | 118,9 |
| US | 86,2 |
| ZA | 121,2 |
| ZZ | 92,3 |
| 0808 20 50 | CN | 70,6 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 100,5 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

AL

82,9

MA

44,5

MK

60,2

TR

67,1

ZZ

63,7

0707 00 05

EG

151,1

JO

191,6

TR

150,5

ZZ

164,4

0709 90 70

TR

129,6

ZZ

129,6

0805 50 10

AR

55,2

CL

76,1

TR

59,0

ZA

84,2

ZZ

68,6

0806 10 10

BR

231,1

CL

71,4

TR

132,1

US

252,5

ZA

67,9

ZZ

151,0

0808 10 80

AR

48,0

BR

86,4

CA

92,8

NZ

118,9

US

86,2

ZA

121,2

ZZ

92,3

0808 20 50

CN

70,6

TR

130,3

ZZ

100,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 1.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 285/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 285/17

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1102/2011

av den 31 oktober 2011

om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 november 2011

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 642/2010 av den 20 juli 2010 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002, ex 1005 utom hybrider för utsäde, samt ex 1007, utom hybrider för utsäde, motsvara det interventionspris som gäller för sådana produkter vid import och ökas med 55 % minus det cif-importpris som gäller för sändningen i fråga. Denna tull får dock inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002, ex 1005 utom hybrider för utsäde, samt ex 1007, utom hybrider för utsäde, motsvara det interventionspris som gäller för sådana produkter vid import och ökas med 55 % minus det cif-importpris som gäller för sändningen i fråga. Denna tull får dock inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan.

| (2) | Enligt artikel 136.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska, för beräkning av den importtull som avses i punkt 1 i den artikeln, representativa cif-importpriser upprättas regelbundet för produkterna i fråga. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 136.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska, för beräkning av den importtull som avses i punkt 1 i den artikeln, representativa cif-importpriser upprättas regelbundet för produkterna i fråga.

| (3) | Enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010 ska det pris som ska användas vid beräkningen av importtullen för produkter som omfattas av KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 och 1007 00 90 vara det dagliga representativa cif-importpris som fastställs på det sätt som anges i artikel 5 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010 ska det pris som ska användas vid beräkningen av importtullen för produkter som omfattas av KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 och 1007 00 90 vara det dagliga representativa cif-importpris som fastställs på det sätt som anges i artikel 5 i den förordningen.

| (4) | De importtullar som ska gälla från och med den 1 november 2011 och som ska tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft bör fastställas. |
| --- | --- |

(4)

De importtullar som ska gälla från och med den 1 november 2011 och som ska tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft bör fastställas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Från och med den 1 november 2011 gäller de importtullar som fastställs i bilaga I till den här förordningen på grundval av beräkningsgrunderna i bilaga II inom den spannmålssektor som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 november 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 31 oktober 2011.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 187, 21.7.2010, s. 5.

2

---

BILAGA I

Importtullar för de produkter som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 och som ska gälla från och med den 1 november 2011

| KN-nr | Varuslag | Importtull (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvete: av hög kvalitet | 0,00 |
| av medelhög kvalitet | 0,00 |
| av låg kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Vanligt vete, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 |
| 1002 00 00 | Råg | 0,00 |
| 1005 10 90 | Utsädesmajs annan än hybridmajs | 0,00 |
| 1005 90 00 | Majs av annat slag än för utsäde (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde | 0,00 |

KN-nr

Varuslag

Importtull (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvete: av hög kvalitet

0,00

av medelhög kvalitet

0,00

av låg kvalitet

0,00

1001 90 91

Vanligt vete, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00

1002 00 00

Råg

0,00

1005 10 90

Utsädesmajs annan än hybridmajs

0,00

1005 90 00

Majs av annat slag än för utsäde (2)

0,00

1007 00 90

Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde

0,00

---

(1)  Enligt artikel 2.4 i förordning (EU) nr 642/2010 ska importtullen för varor, som anländer till unionens via Atlanten eller Suezkanalen, minskas med

| — | 3 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet eller i Svarta havet, |
| --- | --- |

—

3 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet eller i Svarta havet,

| — | 2 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust.

(2)  Om villkoren i artikel 3 i förordning (EU) nr 642/2010 är uppfyllda har importören rätt till en schablonmässig minskning av importtullen med 24 euro/ton.

---

BILAGA II

Beräkningsgrunder för importtullarna i bilaga I

17.10.2011-28.10.2011

| 1. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010:










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Vanligt vete (1) | Majs | Durumvete, hög kvalitet | Durumvete, medelhög kvalitet (2) | Durumvete, låg kvalitet (3) |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Börsnotering | 255,94 | 183,46 | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 351,22 | 341,22 | 321,22 |
| Tillägg för Mexikanska golfen | — | 17,04 | — | — | — |
| Tillägg för Stora sjöarna | 20,99 | — | — | — | — |

1.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010:

(EUR/t)

Vanligt vete (1)

Majs

Durumvete, hög kvalitet

Durumvete, medelhög kvalitet (2)

Durumvete, låg kvalitet (3)

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Börsnotering

255,94

183,46

—

—

—

Pris fob USA

—

—

351,22

341,22

321,22

Tillägg för Mexikanska golfen

—

17,04

—

—

—

Tillägg för Stora sjöarna

20,99

—

—

—

—

| 2. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010:






  Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam | 19,60 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam | 52,90 EUR/t |

2.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010:

Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam

19,60 EUR/t

Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam

52,90 EUR/t

---

(1)  Bidrag med 14 EUR/ton ingår (artikel 5.3 i förordning (EU) nr 642/2010).

(2)  Avdrag med 10 EUR/ton (artikel 5.3 i förordning (EU) nr 642/2010).

(3)  Avdrag med 30 EUR/ton (artikel 5.3 i förordning (EU) nr 642/2010).

---

| 1.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 285/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 285/20

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1103/2011

av den 31 oktober 2011

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 för regleringsåret 2011/12

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2011/12 har fastställts genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1092/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2011/12 har fastställts genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1092/2011 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 för regleringsåret 2011/12, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 november 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 31 oktober 2011.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 254, 30.9.2011, s. 12.

3

(4)  EUT L 281, 28.10.2011, s. 25.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 1 november 2011

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 46,76 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 46,76 | 0,88 |
| 1701 12 10 (1) | 46,76 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 46,76 | 0,58 |
| 1701 91 00 (2) | 49,57 | 2,60 |
| 1701 99 10 (2) | 49,57 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,57 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

46,76

0,00

1701 11 90 (1)

46,76

0,88

1701 12 10 (1)

46,76

0,00

1701 12 90 (1)

46,76

0,58

1701 91 00 (2)

49,57

2,60

1701 99 10 (2)

49,57

0,00

1701 99 90 (2)

49,57

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

BESLUT

| 1.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 285/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 285/22

---

RÅDETS BESLUT

av den 10 oktober 2011

om att det motsätter sig Europeiska kommissionens antagande av utkastet till direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG vad gäller förteckningen över försvarsrelaterade produkter

(2011/713/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (1), särskilt artikel 5a.3 b,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG av den 6 maj 2009 om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (2),

med beaktande av utkastet till kommissionens direktiv om ändring av direktiv 2009/43/EG, som kommissionen den 15 juli 2011 lade fram för rådet för kontroll i enlighet med artikel 5a.3 a i beslut 1999/468/EG, och

av följande skäl:

Det utkast till direktiv som kommissionen har lagt fram överskrider de genomförandebefogenheter som anges i den grundläggande rättsakten genom att medlemsstaterna åläggs att i jämförelsetabeller meddela sina införlivandeåtgärder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I enlighet med artikel 5a.3 b i beslut 1999/468/EG motsätter sig rådet kommissionens antagande av utkastet till direktiv om ändring av direktiv 2009/43/EG, vilket kommissionen har lagt fram för rådet för kontroll i enlighet med artikel 5a.3 a i beslut 1999/468/EG.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 10 oktober 2011.

På rådets vägnar

A. KRASZEWSKI

Ordförande

---

(1)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

1

(2)  EUT L 146, 10.6.2009, s. 1.

2

---

| 1.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 285/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 285/23

---

RÅDETS BESLUT

av den 11 oktober 2011

om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Banco de Portugal

(2011/714/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 27.1,

med beaktande av Europeiska centralbankens rekommendation ECB/2011/11 av den 25 augusti 2011 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Banco de Portugal (1), och

av följande skäl:

| (1) | Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i eurosystemet ska granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt. |
| --- | --- |

(1)

Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i eurosystemet ska granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt.

| (2) | Uppdraget för Banco de Portugals nuvarande externa revisorer löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2010. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2011. |
| --- | --- |

(2)

Uppdraget för Banco de Portugals nuvarande externa revisorer löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2010. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2011.

| (3) | Banco de Portugal har valt PricewaterhouseCoopers & Associados - Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2011–2016. |
| --- | --- |

(3)

Banco de Portugal har valt PricewaterhouseCoopers & Associados - Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2011–2016.

| (4) | ECB-rådet rekommenderade att PricewaterhouseCoopers & Associados - Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. bör utses till Banco de Portugals externa revisorer för räkenskapsåren 2011–2016. |
| --- | --- |

(4)

ECB-rådet rekommenderade att PricewaterhouseCoopers & Associados - Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. bör utses till Banco de Portugals externa revisorer för räkenskapsåren 2011–2016.

| (5) | ECB-rådets rekommendation bör följas, och rådets beslut 1999/70/EG (2) bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

ECB-rådets rekommendation bör följas, och rådets beslut 1999/70/EG (2) bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1.10 i beslut 1999/70/EG ska ersättas med följande:

”10.   PricewaterhouseCoopers & Associados - Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. godkänns härmed som Banco de Portugals externa revisorer för räkenskapsåren 2011–2016.”

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Europeiska centralbanken.

Utfärdat i Luxemburg den 11 oktober 2011.

På rådets vägnar

M. DOWGIELEWICZ

Ordförande

---

(1)  EGT C 258, 2.9.2011, s. 1.

1

(2)  EGT L 22, 29.1.1999, s. 69.

2

---

| 1.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 285/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 285/24

---

RÅDETS BESLUT

av den 27 oktober 2011

om inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter med Lettland

(2011/715/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artiklarna 2.3 och 25,

med beaktande av rådets beslut 2008/616/RIF av den 23 juni 2008 om genomförande av beslut 2008/615/RIF (2), särskilt artikel 20 och kapitel 4 i bilagan, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt protokollet om övergångsbestämmelser, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, ska rättsverkan för akter som unionens institutioner, organ, kontor och byråer antagit före Lissabonfördragets ikraftträdande bestå så länge dessa akter inte upphävs, ogiltigförklaras eller ändras med tillämpning av fördragen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt protokollet om övergångsbestämmelser, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, ska rättsverkan för akter som unionens institutioner, organ, kontor och byråer antagit före Lissabonfördragets ikraftträdande bestå så länge dessa akter inte upphävs, ogiltigförklaras eller ändras med tillämpning av fördragen.

| (2) | Således är artikel 25 i beslut 2008/615/RIF tillämplig och rådet måste enhälligt besluta om huruvida medlemsstaterna har genomfört bestämmelserna i kapitel 6 i det beslutet. |
| --- | --- |

(2)

Således är artikel 25 i beslut 2008/615/RIF tillämplig och rådet måste enhälligt besluta om huruvida medlemsstaterna har genomfört bestämmelserna i kapitel 6 i det beslutet.

| (3) | I artikel 20 i beslut 2008/616/RIF föreskrivs att beslut enligt artikel 25.2 i beslut 2008/615/RIF ska fattas på grundval av en utvärderingsrapport som ska grundas på ett frågeformulär. När det gäller det automatiska utbytet av uppgifter i enlighet med kapitel 2 i beslut 2008/615/RIF ska utvärderingsrapporten grundas på ett utvärderingsbesök och en testkörning. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 20 i beslut 2008/616/RIF föreskrivs att beslut enligt artikel 25.2 i beslut 2008/615/RIF ska fattas på grundval av en utvärderingsrapport som ska grundas på ett frågeformulär. När det gäller det automatiska utbytet av uppgifter i enlighet med kapitel 2 i beslut 2008/615/RIF ska utvärderingsrapporten grundas på ett utvärderingsbesök och en testkörning.

| (4) | Lettland har underrättat rådets generalsekretariat om de nationella databaser med DNA-analyser på vilka artiklarna 2–6 i beslut 2008/615/RIF kan tillämpas samt villkoren för automatisk sökning som avses i artikel 3.1 i det beslutet i enlighet med artikel 36.2 i det beslutet. |
| --- | --- |

(4)

Lettland har underrättat rådets generalsekretariat om de nationella databaser med DNA-analyser på vilka artiklarna 2–6 i beslut 2008/615/RIF kan tillämpas samt villkoren för automatisk sökning som avses i artikel 3.1 i det beslutet i enlighet med artikel 36.2 i det beslutet.

| (5) | Enligt kapitel 4 punkt 1.1 i bilagan till beslut 2008/616/RIF avser det frågeformulär som upprättas av den berörda rådsarbetsgruppen vart och ett av de automatiserade utbytena av information och ska besvaras av en medlemsstat så snart den anser sig uppfylla de nödvändiga förutsättningarna för att dela information i de relevanta informationskategorierna. |
| --- | --- |

(5)

Enligt kapitel 4 punkt 1.1 i bilagan till beslut 2008/616/RIF avser det frågeformulär som upprättas av den berörda rådsarbetsgruppen vart och ett av de automatiserade utbytena av information och ska besvaras av en medlemsstat så snart den anser sig uppfylla de nödvändiga förutsättningarna för att dela information i de relevanta informationskategorierna.

| (6) | Lettland har besvarat frågeformuläret om uppgiftsskydd och frågeformuläret om utbyte av DNA-uppgifter. |
| --- | --- |

(6)

Lettland har besvarat frågeformuläret om uppgiftsskydd och frågeformuläret om utbyte av DNA-uppgifter.

| (7) | Lettland har genomfört en framgångsrik testkörning med Tyskland. |
| --- | --- |

(7)

Lettland har genomfört en framgångsrik testkörning med Tyskland.

| (8) | Ett utvärderingsbesök har gjorts i Lettland och en rapport om utvärderingsbesöket har utarbetats av Tysklands utvecklingsgrupp och översänts till den berörda rådsarbetsgruppen. |
| --- | --- |

(8)

Ett utvärderingsbesök har gjorts i Lettland och en rapport om utvärderingsbesöket har utarbetats av Tysklands utvecklingsgrupp och översänts till den berörda rådsarbetsgruppen.

| (9) | En övergripande utvärderingsrapport med en sammanfattning av resultaten av frågeformuläret, utvärderingsbesöket och testkörningen avseende utbyte av DNA-uppgifter har förelagts rådet. |
| --- | --- |

(9)

En övergripande utvärderingsrapport med en sammanfattning av resultaten av frågeformuläret, utvärderingsbesöket och testkörningen avseende utbyte av DNA-uppgifter har förelagts rådet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med tanke på automatisk sökning och jämförelse av DNA-uppgifter har Lettland fullt ut genomfört de allmänna bestämmelserna om uppgiftsskydd i kapitel 6 i beslut 2008/615/RIF och har rätt att ta emot och lämna ut personuppgifter enligt artiklarna 3 och 4 i det beslutet från och med den dag då det här beslutet träder i kraft.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 27 oktober 2011.

På rådets vägnar

J. MILLER

Ordförande

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 12.

2

---

| 1.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 285/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 285/25

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 24 maj 2011

om det statliga stöd som Republiken Grekland har genomfört till förmån för vissa grekiska kasinon C 16/10 (f.d. NN 22/10, f.d. CP 318/09)

[delgivet med nr K(2011) 3504]

(Endast den grekiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2011/716/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 8 juli 2009 inkom konsortiet DAET Loutraki AE – Club Hotel Loutraki AE (nedan kallat klaganden eller Loutraki) (2) med ett klagomål till kommissionen rörande grekisk lagstiftning om upprättande av ett system med inträdesavgifter till kasinon. Klaganden hävdade att systemet beviljade statligt stöd till tre företag: Regency Casino Mont Parnès, Corfu Casino och Regency Casino Thessaloniki (3). Genom e-post av den 7 oktober 2009 meddelade klaganden att man inte motsatte sig att konsortiets identitet röjdes. Den 14 oktober 2009 hölls ett möte mellan kommissionen och företrädare för klaganden. Genom en skrivelse av den 26 oktober 2009 översände klaganden kompletterande uppgifter till stöd för sitt klagomål. |
| --- | --- |

(1)

Den 8 juli 2009 inkom konsortiet DAET Loutraki AE – Club Hotel Loutraki AE (nedan kallat klaganden eller Loutraki) (2) med ett klagomål till kommissionen rörande grekisk lagstiftning om upprättande av ett system med inträdesavgifter till kasinon. Klaganden hävdade att systemet beviljade statligt stöd till tre företag: Regency Casino Mont Parnès, Corfu Casino och Regency Casino Thessaloniki (3). Genom e-post av den 7 oktober 2009 meddelade klaganden att man inte motsatte sig att konsortiets identitet röjdes. Den 14 oktober 2009 hölls ett möte mellan kommissionen och företrädare för klaganden. Genom en skrivelse av den 26 oktober 2009 översände klaganden kompletterande uppgifter till stöd för sitt klagomål.

| (2) | Den 21 oktober 2009 översände kommissionen klagomålet till Grekland och bad Grekland att redogöra för de punkter som togs upp. Genom en skrivelse av den 17 november 2009 begärde Grekland en förlängning av tidsfristen för att besvara skrivelsen, vilket kommissionen beviljade genom e-post av den 18 november 2009. Grekland svarade kommissionen den 27 november 2009. |
| --- | --- |

(2)

Den 21 oktober 2009 översände kommissionen klagomålet till Grekland och bad Grekland att redogöra för de punkter som togs upp. Genom en skrivelse av den 17 november 2009 begärde Grekland en förlängning av tidsfristen för att besvara skrivelsen, vilket kommissionen beviljade genom e-post av den 18 november 2009. Grekland svarade kommissionen den 27 november 2009.

| (3) | Den 15 december 2009 översände kommissionen Greklands svar till klaganden som inkom med synpunkter på Greklands svar den 29 december 2009. |
| --- | --- |

(3)

Den 15 december 2009 översände kommissionen Greklands svar till klaganden som inkom med synpunkter på Greklands svar den 29 december 2009.

| (4) | Den 25 februari, den 4 mars, den 23 mars och den 13 april 2010 begärde kommissionen ytterligare upplysningar från Grekland, som Grekland besvarade genom skrivelser av den 10 mars, den 1 april och den 21 april 2010. |
| --- | --- |

(4)

Den 25 februari, den 4 mars, den 23 mars och den 13 april 2010 begärde kommissionen ytterligare upplysningar från Grekland, som Grekland besvarade genom skrivelser av den 10 mars, den 1 april och den 21 april 2010.

| (5) | Genom en skrivelse av den 6 juli 2010 underrättade kommissionen Grekland om sitt beslut (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende en åtgärd som Grekland hade genomfört, dvs. att ta ut en lägre skatt på inträdesavgiften till vissa kasinon. Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga (4). |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 6 juli 2010 underrättade kommissionen Grekland om sitt beslut (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende en åtgärd som Grekland hade genomfört, dvs. att ta ut en lägre skatt på inträdesavgiften till vissa kasinon. Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga (4).

| (6) | Genom en skrivelse av den 9 augusti 2010 begärde Grekland en förlängning av tidsfristen för att besvara skrivelsen, vilket kommissionen beviljade genom en skrivelse av den 18 augusti 2010. Kommissionen mottog Greklands synpunkter på beslutet att inleda förfarandet den 6 oktober 2010. Den 12 oktober 2010 lämnade de grekiska myndigheterna kompletterade uppgifter om åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(6)

Genom en skrivelse av den 9 augusti 2010 begärde Grekland en förlängning av tidsfristen för att besvara skrivelsen, vilket kommissionen beviljade genom en skrivelse av den 18 augusti 2010. Kommissionen mottog Greklands synpunkter på beslutet att inleda förfarandet den 6 oktober 2010. Den 12 oktober 2010 lämnade de grekiska myndigheterna kompletterade uppgifter om åtgärden i fråga.

| (7) | Efter inledandet av granskningsförfarandet mottog kommissionen synpunkter från två berörda parter: företrädarna för kasinot i Mont Parnès, en av åtgärdens stödmottagare, som lämnade sina synpunkter genom en skrivelse av den 4 augusti 2010, och företrädarna för det privata kasinot i Loutraki, som lämnade sina synpunkter genom skrivelser av den 8 och den 25 oktober 2010. |
| --- | --- |

(7)

Efter inledandet av granskningsförfarandet mottog kommissionen synpunkter från två berörda parter: företrädarna för kasinot i Mont Parnès, en av åtgärdens stödmottagare, som lämnade sina synpunkter genom en skrivelse av den 4 augusti 2010, och företrädarna för det privata kasinot i Loutraki, som lämnade sina synpunkter genom skrivelser av den 8 och den 25 oktober 2010.

| (8) | Genom en skrivelse av den 29 oktober 2010 översände kommissionen dessa sypunkter till de grekiska myndigheterna som givits tillfälle att bemöta dem. Genom en skrivelse av den 6 december 2010 översände de grekiska myndigheterna sina kommentarer på de synpunkter som lämnats av tredje parter, som bland annat syftade till att klargöra vissa aspekter av tillämpningen av det ifrågavarande systemet samt tolkningen av den grekiska lagstiftning som är relevant för en analys av ärendet. |
| --- | --- |

(8)

Genom en skrivelse av den 29 oktober 2010 översände kommissionen dessa sypunkter till de grekiska myndigheterna som givits tillfälle att bemöta dem. Genom en skrivelse av den 6 december 2010 översände de grekiska myndigheterna sina kommentarer på de synpunkter som lämnats av tredje parter, som bland annat syftade till att klargöra vissa aspekter av tillämpningen av det ifrågavarande systemet samt tolkningen av den grekiska lagstiftning som är relevant för en analys av ärendet.

II.   DEN ÅTGÄRD SOM BEDÖMNINGEN GÄLLER

II.1   Åtgärden

| (9) | Den aktuella åtgärden utgörs av skattediskriminering till förmån för vissa kasinon som de grekiska myndigheterna har genomfört genom samtidig tillämpning av ett antal, delvis bindande, bestämmelser som






  — | fastställer en enhetlig avgift på 80 % av priset på inträdesbiljetter, och |
| --- | --- | --- |

(9)

Den aktuella åtgärden utgörs av skattediskriminering till förmån för vissa kasinon som de grekiska myndigheterna har genomfört genom samtidig tillämpning av ett antal, delvis bindande, bestämmelser som

—

fastställer en enhetlig avgift på 80 % av priset på inträdesbiljetter, och

| — | fastställer olika reglerade priser på inträdesbiljetter för statliga respektive privata kasinon, på 6 euro för statliga och 15 euro för privata kasinon, |
| --- | --- |

—

fastställer olika reglerade priser på inträdesbiljetter för statliga respektive privata kasinon, på 6 euro för statliga och 15 euro för privata kasinon,

och därmed ger privata kasinon en konkurrensnackdel (5).

| (10) | Åtgärden gynnar statliga kasinon och ett privat kasino, det i Thessaloniki, som genom ett undantag har beviljats samma behandling som statliga kasinon, vilket förklaras närmare nedan. |
| --- | --- |

(10)

Åtgärden gynnar statliga kasinon och ett privat kasino, det i Thessaloniki, som genom ett undantag har beviljats samma behandling som statliga kasinon, vilket förklaras närmare nedan.

II.2   Stödmottagarna

| (11) | Följande grekiska kasinon är mottagare av den stödåtgärd som prövas: Mont Parnès (6), Thessaloniki (7), Korfu (8) och Rhodos (9). |
| --- | --- |

(11)

Följande grekiska kasinon är mottagare av den stödåtgärd som prövas: Mont Parnès (6), Thessaloniki (7), Korfu (8) och Rhodos (9).

| (12) | När beslutet att inleda förfarandet togs omfattades endast tre grekiska kasinon av den lägre reglerade inträdesavgiften på 6 euro: Mont Parnès, som hade privatiserats till 49 % och där 51 % av aktierna fortfarande ägdes av staten, Thessaloniki, som var privat men behandlades som ett statligt kasino, och Korfu, som var ett statligt kasino. Stödåtgärden upphörde att gälla för kasinona på Rhodos och Korfu i april 1999 (10) respektive augusti 2010 (11) eftersom de inte längre tog ut den lägre inträdesavgiften sedan de blivit helt privatiserade. |
| --- | --- |

(12)

När beslutet att inleda förfarandet togs omfattades endast tre grekiska kasinon av den lägre reglerade inträdesavgiften på 6 euro: Mont Parnès, som hade privatiserats till 49 % och där 51 % av aktierna fortfarande ägdes av staten, Thessaloniki, som var privat men behandlades som ett statligt kasino, och Korfu, som var ett statligt kasino. Stödåtgärden upphörde att gälla för kasinona på Rhodos och Korfu i april 1999 (10) respektive augusti 2010 (11) eftersom de inte längre tog ut den lägre inträdesavgiften sedan de blivit helt privatiserade.

II.3   Relevanta bestämmelser i grekisk lagstiftning

| (13) | Innan marknaden liberaliserades 1994 fanns det endast tre kasinon i Grekland: Mont Parnès, Korfu och Rhodos. Vid den tidpunkten var kasinona statliga företag som drevs som statligt ägda klubbar av den grekiska turistbyrån (EOT) (12). Inträdesavgiften till dessa kasinon fastställdes genom beslut av EOT:s generalsekreterare, enligt följande (13):






  — | Mont Parnès: 1991 fastställde EOT inträdesavgiften till 2 000 GRD (cirka 6 euro (14)). |
| --- | --- | --- |

(13)

Innan marknaden liberaliserades 1994 fanns det endast tre kasinon i Grekland: Mont Parnès, Korfu och Rhodos. Vid den tidpunkten var kasinona statliga företag som drevs som statligt ägda klubbar av den grekiska turistbyrån (EOT) (12). Inträdesavgiften till dessa kasinon fastställdes genom beslut av EOT:s generalsekreterare, enligt följande (13):

—

Mont Parnès: 1991 fastställde EOT inträdesavgiften till 2 000 GRD (cirka 6 euro (14)).

| — | Korfu: 1992 fastställde EOT inträdesavgiften till 1 500 GRD och ändrade den 1997 till 2 000 GRD. |
| --- | --- |

—

Korfu: 1992 fastställde EOT inträdesavgiften till 1 500 GRD och ändrade den 1997 till 2 000 GRD.

| — | Rhodos: 1992 fastställde EOT inträdesavgiften till 1 500 GRD. |
| --- | --- |

—

Rhodos: 1992 fastställde EOT inträdesavgiften till 1 500 GRD.

| (14) | Marknaden liberaliserades 1994, inom ramen för lag 2206/1994, då de befintliga statliga kasinona fick sällskap av sex nystartade privata kasinon (15). I lagen från 1994 föreskrevs om beviljandet av totalt 14 tillstånd, dels för de tre befintliga statliga kasinona (Rhodos, Mont Parnès och Korfu), dels för elva privata kasinon som skulle etableras (16). Av de elva nya privata kasinon som planerades utfärdades emellertid endast tillstånd för sex som inledde verksamhet: kasinona i Chalkidiki, Loutraki, Thessaloniki, Rio (Achaia), Xanthi (Thrace) och Syros (1995–1996). De återstående fem tillstånden upphävdes. |
| --- | --- |

(14)

Marknaden liberaliserades 1994, inom ramen för lag 2206/1994, då de befintliga statliga kasinona fick sällskap av sex nystartade privata kasinon (15). I lagen från 1994 föreskrevs om beviljandet av totalt 14 tillstånd, dels för de tre befintliga statliga kasinona (Rhodos, Mont Parnès och Korfu), dels för elva privata kasinon som skulle etableras (16). Av de elva nya privata kasinon som planerades utfärdades emellertid endast tillstånd för sex som inledde verksamhet: kasinona i Chalkidiki, Loutraki, Thessaloniki, Rio (Achaia), Xanthi (Thrace) och Syros (1995–1996). De återstående fem tillstånden upphävdes.

| (15) | I artikel 2.10 i lag 2206/1994 föreskrevs att inträdesavgiften till kasinon som ligger i vissa områden skulle fastställs genom ministerbeslut, i vilket även den andel av avgiften som skulle utgöra en intäkt till den grekiska staten skulle fastställas. I ett beslut från finansministern av den 16 november 1995 (17) fastställdes att från och med den 15 december 1995 var alla kasinooperatörer som omfattades av lag 2206/1994 förpliktade att ut en inträdesavgift (18) på 5 000 GRD (19) (cirka 15 euro (20)). Enligt detta beslut ska kasinooperatörer betala 80 % av det nominella värdet av varje inträdesbiljett som en avgift till staten, medan resterande 20 %, inkl. moms, räknas som en intäkt för kasinot (21). Enligt beslutet har kasinona rätt att låta besökare gå in gratis (22). Oavsett vad de faktiskt tar ut av besökarna måste kasinona emellertid ändå betala 80 % av den reglerade inträdesavgiften till staten (23). Enligt beslutet måste kasinona erlägga avgifterna varje månad (24). Vidare föreskrivs en särskild rabatt för inträdesbiljetter som är giltiga i 15 eller 30 dagar (25). |
| --- | --- |

(15)

I artikel 2.10 i lag 2206/1994 föreskrevs att inträdesavgiften till kasinon som ligger i vissa områden skulle fastställs genom ministerbeslut, i vilket även den andel av avgiften som skulle utgöra en intäkt till den grekiska staten skulle fastställas. I ett beslut från finansministern av den 16 november 1995 (17) fastställdes att från och med den 15 december 1995 var alla kasinooperatörer som omfattades av lag 2206/1994 förpliktade att ut en inträdesavgift (18) på 5 000 GRD (19) (cirka 15 euro (20)). Enligt detta beslut ska kasinooperatörer betala 80 % av det nominella värdet av varje inträdesbiljett som en avgift till staten, medan resterande 20 %, inkl. moms, räknas som en intäkt för kasinot (21). Enligt beslutet har kasinona rätt att låta besökare gå in gratis (22). Oavsett vad de faktiskt tar ut av besökarna måste kasinona emellertid ändå betala 80 % av den reglerade inträdesavgiften till staten (23). Enligt beslutet måste kasinona erlägga avgifterna varje månad (24). Vidare föreskrivs en särskild rabatt för inträdesbiljetter som är giltiga i 15 eller 30 dagar (25).

| (16) | Alla nya privata kasinon som etablerats sedan 1995 enligt lag 2206/1994 har tillämpat ministerbeslutet från 1995 och har tagit ut en inträdesavgift på 15 euro – som allmän regel, vilket förklarats i föregående punkt – med undantag för Thessaloniki (vilket förklaras närmare nedan). |
| --- | --- |

(16)

Alla nya privata kasinon som etablerats sedan 1995 enligt lag 2206/1994 har tillämpat ministerbeslutet från 1995 och har tagit ut en inträdesavgift på 15 euro – som allmän regel, vilket förklarats i föregående punkt – med undantag för Thessaloniki (vilket förklaras närmare nedan).

| (17) | De statliga kasinona i Mont Parnès, på Korfu och på Rhodos fortsatte emellertid att drivas som klubbar av EOT (26), och tillämpade inte lagstiftningen från 1994–1995 förrän de beviljades de tillstånd som anges i lag 2206/1994. |
| --- | --- |

(17)

De statliga kasinona i Mont Parnès, på Korfu och på Rhodos fortsatte emellertid att drivas som klubbar av EOT (26), och tillämpade inte lagstiftningen från 1994–1995 förrän de beviljades de tillstånd som anges i lag 2206/1994.

| (18) | Av de synpunkter och förklaringar av nationella bestämmelser som inkommit från de grekiska myndigheterna har kommissionen förstått att systemet i praktiken fungerar på följande sätt. |
| --- | --- |

(18)

Av de synpunkter och förklaringar av nationella bestämmelser som inkommit från de grekiska myndigheterna har kommissionen förstått att systemet i praktiken fungerar på följande sätt.

| (19) | Enligt de grekiska myndigheterna regleras kasinoverksamhet i Grekland i princip genom lag 2206/1994. De särskilda bestämmelser som gäller för de statliga kasinona som var etablerade innan lag 2206/1994 antogs betraktas som undantag från tillämpningen av de allmänna bestämmelserna i lagen (och ministerbeslutet om dess genomförande från 1995), i avvaktan på att dessa kasinon ska privatiseras och beviljas de tillstånd som anges i lagen. |
| --- | --- |

(19)

Enligt de grekiska myndigheterna regleras kasinoverksamhet i Grekland i princip genom lag 2206/1994. De särskilda bestämmelser som gäller för de statliga kasinona som var etablerade innan lag 2206/1994 antogs betraktas som undantag från tillämpningen av de allmänna bestämmelserna i lagen (och ministerbeslutet om dess genomförande från 1995), i avvaktan på att dessa kasinon ska privatiseras och beviljas de tillstånd som anges i lagen.

| (20) | Fram till den dag de beviljades tillstånd enligt lag 2206/1994 gällde därför inte ministerbeslutet från 1995 för de statliga kasinona, varken i fråga om den allmänna inträdesavgiften på 15 euro eller kravet att betala staten 80 % av denna inträdesavgift. De statliga kasinona började inte betala denna andel på 80 % förrän de beviljades de tillstånd som anges i lag 2206/1994 (se punkt 23 och följande). Den särskilda inträdesavgift som gällde för de statliga kasinona ändrades däremot inte vid den här tidpunkten utan låg fortfarande kvar på 6 euro, och de statliga kasinona betalade följaktligen endast 80 % av 6 euro. Detta berodde på att de sedan tidigare gällande EOT-besluten, i vilka inträdesavgiften fastställdes till 6 euro, ansågs utgöra ett särskilt undantag (en s.k. lex specialis, dvs. en sedan tidigare gällande specifik lag som har företräde framför en allmän lag) som inte hade ändrats genom de allmänna bestämmelserna i lag 2206/1994 och ministerbeslutet från 1995. EOT-besluten ansågs inte förlora laga kraft förrän efter det att dessa kasinon hade privatiserats, och inte längre helt ägdes av staten. Först då började kasinona ta ut den allmänna inträdesavgiften på 15 euro och blev förpliktigade att betala en avgift på 80 % av 15 euro till staten. |
| --- | --- |

(20)

Fram till den dag de beviljades tillstånd enligt lag 2206/1994 gällde därför inte ministerbeslutet från 1995 för de statliga kasinona, varken i fråga om den allmänna inträdesavgiften på 15 euro eller kravet att betala staten 80 % av denna inträdesavgift. De statliga kasinona började inte betala denna andel på 80 % förrän de beviljades de tillstånd som anges i lag 2206/1994 (se punkt 23 och följande). Den särskilda inträdesavgift som gällde för de statliga kasinona ändrades däremot inte vid den här tidpunkten utan låg fortfarande kvar på 6 euro, och de statliga kasinona betalade följaktligen endast 80 % av 6 euro. Detta berodde på att de sedan tidigare gällande EOT-besluten, i vilka inträdesavgiften fastställdes till 6 euro, ansågs utgöra ett särskilt undantag (en s.k. lex specialis, dvs. en sedan tidigare gällande specifik lag som har företräde framför en allmän lag) som inte hade ändrats genom de allmänna bestämmelserna i lag 2206/1994 och ministerbeslutet från 1995. EOT-besluten ansågs inte förlora laga kraft förrän efter det att dessa kasinon hade privatiserats, och inte längre helt ägdes av staten. Först då började kasinona ta ut den allmänna inträdesavgiften på 15 euro och blev förpliktigade att betala en avgift på 80 % av 15 euro till staten.

| (21) | Även om detta borde ha varit regel förelåg ett undantag för den delvisa privatiseringen av kasinot i Mont Parnès, bekräftat genom lag 3139/2003 (i vilken det också fastställdes bestämmelser om en privatisering av kasinot på Korfu vid en senare tidpunkt). I den lagen angavs uttryckligen att inträdesavgiften till kasinot i Mont Parnès skulle ligga kvar på 6 euro. |
| --- | --- |

(21)

Även om detta borde ha varit regel förelåg ett undantag för den delvisa privatiseringen av kasinot i Mont Parnès, bekräftat genom lag 3139/2003 (i vilken det också fastställdes bestämmelser om en privatisering av kasinot på Korfu vid en senare tidpunkt). I den lagen angavs uttryckligen att inträdesavgiften till kasinot i Mont Parnès skulle ligga kvar på 6 euro.

| (22) | År 2000 övertog Elliniki Etaireia Touristikis Anaptyxis (grekiska byrån för utveckling av turism, ETA), som helt ägdes av grekiska staten, driften av kasinot på Korfu och det i Mont Parnès från EOT. Från och med utgången av 2000 fram till 2003, då ETA:s kasinon beviljades tillstånd enligt lag 2206/1994, började ETA, först frivilligt och senare i enlighet med artikel 24 i lag 2919/2001, att gradvis anta de krav för kasinon som fastställdes i lag 2206/1994 som en förberedelse för att två tidigare statliga klubbar skulle beviljas tillstånd och privatiseras fullt ut (27). Under denna övergångsperiod betalade ETA staten 80 % av inträdesavgiften på 6 euro till kasinot i Mont Parnès och det på Korfu. |
| --- | --- |

(22)

År 2000 övertog Elliniki Etaireia Touristikis Anaptyxis (grekiska byrån för utveckling av turism, ETA), som helt ägdes av grekiska staten, driften av kasinot på Korfu och det i Mont Parnès från EOT. Från och med utgången av 2000 fram till 2003, då ETA:s kasinon beviljades tillstånd enligt lag 2206/1994, började ETA, först frivilligt och senare i enlighet med artikel 24 i lag 2919/2001, att gradvis anta de krav för kasinon som fastställdes i lag 2206/1994 som en förberedelse för att två tidigare statliga klubbar skulle beviljas tillstånd och privatiseras fullt ut (27). Under denna övergångsperiod betalade ETA staten 80 % av inträdesavgiften på 6 euro till kasinot i Mont Parnès och det på Korfu.

| (23) | Under 2003 omvandlades det statliga kasinot i Mont Parnès till ett aktiebolag och 49 % av aktiekapitalet såldes till den privata sektorn (28). Det tillstånd för kasinot i Mont Parnès som föreskrevs i lag 2206/1994 beviljades slutligen 2003 enligt lag 3139/2003 (artikel 1(1)). I samma lag fastställdes att inträdesavgiften till kasinot i Mont Parnès skulle ligga kvar på 6 euro (artikel 1(1)(vii)). |
| --- | --- |

(23)

Under 2003 omvandlades det statliga kasinot i Mont Parnès till ett aktiebolag och 49 % av aktiekapitalet såldes till den privata sektorn (28). Det tillstånd för kasinot i Mont Parnès som föreskrevs i lag 2206/1994 beviljades slutligen 2003 enligt lag 3139/2003 (artikel 1(1)). I samma lag fastställdes att inträdesavgiften till kasinot i Mont Parnès skulle ligga kvar på 6 euro (artikel 1(1)(vii)).

| (24) | När det gäller kasinot på Korfu beviljades det tillstånd som föreskrevs i lag 2206/1994 inledningsvis till ETA 2003 enligt lag 3139/2003 (artikel 1(3)) för att ETA skulle kunna inkludera det i en senare privatisering. I samma bestämmelse angavs att inträdesavgiften till kasinot på Korfu skulle fastställas genom ett nytt ministerbeslut, vilket innebar att ministerbeslutet från 1995 inte var tillämpligt. Enligt de uppgifter kommissionen har tillgång till utfärdades aldrig något nytt ministerbeslut, utan kasinot på Korfu fortsatte att ta ut 6 euro i inträdesavgift fram till dess att det privatiserades i augusti 2010, då det började ta ut 15 euro i inträdesavgift (29). |
| --- | --- |

(24)

När det gäller kasinot på Korfu beviljades det tillstånd som föreskrevs i lag 2206/1994 inledningsvis till ETA 2003 enligt lag 3139/2003 (artikel 1(3)) för att ETA skulle kunna inkludera det i en senare privatisering. I samma bestämmelse angavs att inträdesavgiften till kasinot på Korfu skulle fastställas genom ett nytt ministerbeslut, vilket innebar att ministerbeslutet från 1995 inte var tillämpligt. Enligt de uppgifter kommissionen har tillgång till utfärdades aldrig något nytt ministerbeslut, utan kasinot på Korfu fortsatte att ta ut 6 euro i inträdesavgift fram till dess att det privatiserades i augusti 2010, då det började ta ut 15 euro i inträdesavgift (29).

| (25) | När det gäller kasinot på Rhodos utfärdades det tillstånd som angavs i lag 2206/1994 under 1996 genom ministerbeslut Τ/633 av den 29 maj 1996. Kasinot fortsatte emellertid att ut den lägre inträdesavgiften och ändrade den inte till 15 euro förrän efter privatiseringen i april 1999. Fram tills dess ansvarade EOT för driften varpå man tillämpade EOT:s beslut från 1992 i vilket inträdesavgiften till kasinot på Rhodos fastställdes till 1 500 GRD (30). |
| --- | --- |

(25)

När det gäller kasinot på Rhodos utfärdades det tillstånd som angavs i lag 2206/1994 under 1996 genom ministerbeslut Τ/633 av den 29 maj 1996. Kasinot fortsatte emellertid att ut den lägre inträdesavgiften och ändrade den inte till 15 euro förrän efter privatiseringen i april 1999. Fram tills dess ansvarade EOT för driften varpå man tillämpade EOT:s beslut från 1992 i vilket inträdesavgiften till kasinot på Rhodos fastställdes till 1 500 GRD (30).

| (26) | Det privata kasinot i Thessaloniki etablerades och beviljades tillstånd 1995 i enlighet med lag 2206/1994 (31). Det har alltid, på grundval av lagdekret 2687/1953 (32), tagit ut den lägre inträdesavgift på 6 euro som tillämpas av de statliga kasinona (Mont Parnès och Korfu). I lagdekretet fastställs att företag som bildas med stöd av utländska investeringar måste ges en minst lika gynnsam behandling som den som gäller för liknande företag i landet (33). När frågan vid ett tillfälle togs upp begärde kasinots verksamhetsledare (dvs. Hyatt Regency) att inträdesavgiften till kasinot i Thessaloniki skulle fastställas till samma nivå som den för kasinot i Mont Parnès, dvs. 6 euro. Efter ett yttrande från statens rättsliga råd (yttrande 631/1997) godkändes denna begäran. Eftersom tillståndet beviljades 1995 har kasinot i Thessaloniki omfattats av kravet att överlämna 80 % av det nominella värdet av inträdesavgifterna till staten (34). |
| --- | --- |

(26)

Det privata kasinot i Thessaloniki etablerades och beviljades tillstånd 1995 i enlighet med lag 2206/1994 (31). Det har alltid, på grundval av lagdekret 2687/1953 (32), tagit ut den lägre inträdesavgift på 6 euro som tillämpas av de statliga kasinona (Mont Parnès och Korfu). I lagdekretet fastställs att företag som bildas med stöd av utländska investeringar måste ges en minst lika gynnsam behandling som den som gäller för liknande företag i landet (33). När frågan vid ett tillfälle togs upp begärde kasinots verksamhetsledare (dvs. Hyatt Regency) att inträdesavgiften till kasinot i Thessaloniki skulle fastställas till samma nivå som den för kasinot i Mont Parnès, dvs. 6 euro. Efter ett yttrande från statens rättsliga råd (yttrande 631/1997) godkändes denna begäran. Eftersom tillståndet beviljades 1995 har kasinot i Thessaloniki omfattats av kravet att överlämna 80 % av det nominella värdet av inträdesavgifterna till staten (34).

III.   SKÄLEN TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

| (27) | Kommissionen beslutade att inleda ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget eftersom den hyste allvarliga farhågor att det kunde föreligga diskriminerande skattebehandling av flera särskilt identifierade kasinon i Grekland, som åtnjöt mer gynnsamma skattebestämmelser än andra kasinon i landet. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen beslutade att inleda ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget eftersom den hyste allvarliga farhågor att det kunde föreligga diskriminerande skattebehandling av flera särskilt identifierade kasinon i Grekland, som åtnjöt mer gynnsamma skattebestämmelser än andra kasinon i landet.

| (28) | Kommissionen ansåg att den omtvistade åtgärden avvek från de allmänna rättsregler som fastställer den normala nivån för avgifter på inträdesbiljetter till kasinon, och därmed ökar stödmottagarnas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen ansåg att den omtvistade åtgärden avvek från de allmänna rättsregler som fastställer den normala nivån för avgifter på inträdesbiljetter till kasinon, och därmed ökar stödmottagarnas konkurrenskraft.

| (29) | Den omtvistade åtgärden föreföll medföra en inkomstförlust för den grekiska staten och ge kasinon med lägre inträdesavgifter en fördel. När det gäller de grekiska myndigheternas argument att den direkta förmånstagaren av en lägre inträdesavgift var kunden, svarade kommissionen att subventioner till konsumenter kan utgöra statligt stöd till företag när de är förbundna med användningen av en viss produkt eller tjänst från det företaget (35). |
| --- | --- |

(29)

Den omtvistade åtgärden föreföll medföra en inkomstförlust för den grekiska staten och ge kasinon med lägre inträdesavgifter en fördel. När det gäller de grekiska myndigheternas argument att den direkta förmånstagaren av en lägre inträdesavgift var kunden, svarade kommissionen att subventioner till konsumenter kan utgöra statligt stöd till företag när de är förbundna med användningen av en viss produkt eller tjänst från det företaget (35).

| (30) | Kommissionen noterade vidare att storleken på skatteavgiften inte verkade fastställas på grundval av omständigheterna för varje enskilt kasino (36) och drog därför preliminärt slutsatsen att åtgärden var selektiv (37). |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen noterade vidare att storleken på skatteavgiften inte verkade fastställas på grundval av omständigheterna för varje enskilt kasino (36) och drog därför preliminärt slutsatsen att åtgärden var selektiv (37).

| (31) | Kommissionen ansåg att åtgärden i fråga skulle kunna snedvrida konkurrensen mellan kasinon i Grekland och på marknaden för företagsförvärv i Europa. Kommissionen angav att den, om inte annat följde av EU-rätten, fullt ut respekterade medlemsstaternas rätt att reglera hasardspel på sitt eget territorium, men att detta inte kunde vara ett argument för att åtgärden inte skulle kunna snedvrida konkurrensen eller påverka handeln mellan medlemsstaterna. Aktörerna inom sektorn är ofta internationella hotellgrupper, vars beslut att investera kan påverkas av åtgärden, och kasinon kan attrahera turister att besöka Grekland. Kommissionen drog därför slutsatsen att åtgärden kunde snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna (38). |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen ansåg att åtgärden i fråga skulle kunna snedvrida konkurrensen mellan kasinon i Grekland och på marknaden för företagsförvärv i Europa. Kommissionen angav att den, om inte annat följde av EU-rätten, fullt ut respekterade medlemsstaternas rätt att reglera hasardspel på sitt eget territorium, men att detta inte kunde vara ett argument för att åtgärden inte skulle kunna snedvrida konkurrensen eller påverka handeln mellan medlemsstaterna. Aktörerna inom sektorn är ofta internationella hotellgrupper, vars beslut att investera kan påverkas av åtgärden, och kasinon kan attrahera turister att besöka Grekland. Kommissionen drog därför slutsatsen att åtgärden kunde snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna (38).

| (32) | Kommissionen drog preliminärt slutsatsen att åtgärden utgjorde olagligt stöd, eftersom den hade genomförts av de grekiska myndigheterna utan att kommissionen först hade godkänt den, och att stödet skulle kunna komma att återkrävas, om inte annat följde av artikel 15 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (nedan kallad procedurförordningen) (39). |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen drog preliminärt slutsatsen att åtgärden utgjorde olagligt stöd, eftersom den hade genomförts av de grekiska myndigheterna utan att kommissionen först hade godkänt den, och att stödet skulle kunna komma att återkrävas, om inte annat följde av artikel 15 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (nedan kallad procedurförordningen) (39).

| (33) | Kommissionen har inte funnit något stöd för att åtgärden skulle kunna betraktas som förenlig med den inre marknaden. Stödåtgärden förefaller utgöra oberättigat driftsstöd till de stödmottagande kasinona (40). |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen har inte funnit något stöd för att åtgärden skulle kunna betraktas som förenlig med den inre marknaden. Stödåtgärden förefaller utgöra oberättigat driftsstöd till de stödmottagande kasinona (40).

| (34) | Kommissionen konstaterade att om de farhågor den hyste om att åtgärden omfattade oförenligt statligt stöd bekräftades, skulle den enligt artikel 14.1 i procedurförordningen besluta att Grekland återkrävde stödet från stödmottagarna, om detta inte skulle stå i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten (41). |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen konstaterade att om de farhågor den hyste om att åtgärden omfattade oförenligt statligt stöd bekräftades, skulle den enligt artikel 14.1 i procedurförordningen besluta att Grekland återkrävde stödet från stödmottagarna, om detta inte skulle stå i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten (41).

IV.   SYNPUNKTER FRÅN DE GREKISKA MYNDIGHETERNA OCH BERÖRDA PARTER

| (35) | Under det formella granskningsförfarandet mottog kommissionen synpunkter från Grekland, från företrädaren för Elliniko Kazino Parnithas AE (nedan kallad Mont Parnès), och från företrädarna för det privata kasinot i Loutraki (nedan kallad Loutraki). |
| --- | --- |

(35)

Under det formella granskningsförfarandet mottog kommissionen synpunkter från Grekland, från företrädaren för Elliniko Kazino Parnithas AE (nedan kallad Mont Parnès), och från företrädarna för det privata kasinot i Loutraki (nedan kallad Loutraki).

IV.1   Synpunkter från Grekland och Mont Parnès

| (36) | De synpunkter som lämnats av företrädaren för det stödmottagandet kasinot i Mont Parnès och de som lämnats av de grekiska myndigheterna är i stort sett identiska och kommer att sammanfattas tillsammans i detta avsnitt. |
| --- | --- |

(36)

De synpunkter som lämnats av företrädaren för det stödmottagandet kasinot i Mont Parnès och de som lämnats av de grekiska myndigheterna är i stort sett identiska och kommer att sammanfattas tillsammans i detta avsnitt.

IV.1.1   Förekomsten av stöd

| (37) | Både de grekiska myndigheterna och Mont Parnès förnekar att det föreligger statligt stöd. De hävdar att staten inte avstår från några intäkter, eller att om så skulle vara fallet så ger det inte kasinona någon fördel. |
| --- | --- |

(37)

Både de grekiska myndigheterna och Mont Parnès förnekar att det föreligger statligt stöd. De hävdar att staten inte avstår från några intäkter, eller att om så skulle vara fallet så ger det inte kasinona någon fördel.

| (38) | De grekiska myndigheterna hävdar att den differentierade prissättningen endast är en fråga om prisreglering, eftersom den skatt som tas ut är enhetlig i förhållande till storleken på de respektive inträdesavgifter som tas ut. |
| --- | --- |

(38)

De grekiska myndigheterna hävdar att den differentierade prissättningen endast är en fråga om prisreglering, eftersom den skatt som tas ut är enhetlig i förhållande till storleken på de respektive inträdesavgifter som tas ut.

| (39) | De grekiska myndigheterna hävdar att fastställandet av storleken på inträdesavgiften och kravet på betalning till staten inte motiveras av syftet att uppbära intäkter till staten utan av målet att avskräcka personer med låg inkomst från att delta i hasardspel. Det faktum att inträdesavgiften även ger intäkter till staten ändrar inte dess karaktär av kontrollåtgärd. De grekiska myndigheterna anser följaktligen att kravet på att en inträdesbiljett måste utfärdas till ett fastställt pris till kunder som besöker spelområdet i kasinon är en administrativ kontrollåtgärd som tar ut en avgift men som inte har karaktären av en skatt, och inte kan betraktas som en skattebörda, vilket har slagits fast i statsrådets (Greklands högsta förvaltningsdomstol) dom Nr 4027/1998 (42). |
| --- | --- |

(39)

De grekiska myndigheterna hävdar att fastställandet av storleken på inträdesavgiften och kravet på betalning till staten inte motiveras av syftet att uppbära intäkter till staten utan av målet att avskräcka personer med låg inkomst från att delta i hasardspel. Det faktum att inträdesavgiften även ger intäkter till staten ändrar inte dess karaktär av kontrollåtgärd. De grekiska myndigheterna anser följaktligen att kravet på att en inträdesbiljett måste utfärdas till ett fastställt pris till kunder som besöker spelområdet i kasinon är en administrativ kontrollåtgärd som tar ut en avgift men som inte har karaktären av en skatt, och inte kan betraktas som en skattebörda, vilket har slagits fast i statsrådets (Greklands högsta förvaltningsdomstol) dom Nr 4027/1998 (42).

| (40) | När det gäller den differentierade prissättningen mellan olika kasinon hävdar Grekland att de ekonomiska och sociala omständigheter som föreligger för de olika kasinona varierar och inte går att jämföra. De grekiska myndigheterna anser att den differentierade prissättningen är motiverad med hänsyn till allmän ordning. De hävdar bland annat att de omständigheter som föreligger gör det motiverat och helt förenligt med praxis att ta ut olika inträdesavgifter för kasinon som ligger i närheten av stora stadscentrum och kasinon på landsbygden, där det främst bor landsortsbor som – mestadels – har en lägre inkomst och utbildningsnivå, och där behovet att avskräcka från hasardspel är större än i stadsområden. |
| --- | --- |

(40)

När det gäller den differentierade prissättningen mellan olika kasinon hävdar Grekland att de ekonomiska och sociala omständigheter som föreligger för de olika kasinona varierar och inte går att jämföra. De grekiska myndigheterna anser att den differentierade prissättningen är motiverad med hänsyn till allmän ordning. De hävdar bland annat att de omständigheter som föreligger gör det motiverat och helt förenligt med praxis att ta ut olika inträdesavgifter för kasinon som ligger i närheten av stora stadscentrum och kasinon på landsbygden, där det främst bor landsortsbor som – mestadels – har en lägre inkomst och utbildningsnivå, och där behovet att avskräcka från hasardspel är större än i stadsområden.

| (41) | Klaganden, Loutraki, har noterat att när kasinot på Korfu privatiserades 2010 höjdes inträdesavgiften från 6 euro till 15 euro, vilket Loutraki menar talar emot argumentet om allmän ordning. De grekiska myndigheterna anser att eftersom Korfu är en avlägset belägen ö så konkurrerar kasinot inte med något annat kasino i Grekland, och konkurrensen därför inte kan snedvridas. De grekiska myndigheterna hävdar vidare att det är viktigt att inträdesavgiften är avskräckande för att skydda invånarna på Korfu, eftersom de förändrade driftsvillkoren för kasinot efter en privatisering oundvikligen kommer att leda till en betydande förlängning av kasinots öppettider, en ökning av den allmänna verksamhetsnivån och en ökad attraktionskraft. |
| --- | --- |

(41)

Klaganden, Loutraki, har noterat att när kasinot på Korfu privatiserades 2010 höjdes inträdesavgiften från 6 euro till 15 euro, vilket Loutraki menar talar emot argumentet om allmän ordning. De grekiska myndigheterna anser att eftersom Korfu är en avlägset belägen ö så konkurrerar kasinot inte med något annat kasino i Grekland, och konkurrensen därför inte kan snedvridas. De grekiska myndigheterna hävdar vidare att det är viktigt att inträdesavgiften är avskräckande för att skydda invånarna på Korfu, eftersom de förändrade driftsvillkoren för kasinot efter en privatisering oundvikligen kommer att leda till en betydande förlängning av kasinots öppettider, en ökning av den allmänna verksamhetsnivån och en ökad attraktionskraft.

| (42) | Om det är så att kasinon med en lägre inträdesavgift på något sätt gynnas genom att de drar till sig fler besökare, bestrider de grekiska myndigheterna och Mont Parnès synpunkten att detta innebär att staten förlorar intäkter. Det är inte heller säkert att en högre inträdesavgift skulle innebära att alla dessa påstådda stödmottagare skulle generera mer intäkter för staten, och den påstådda förlusten av intäkter är därför hypotetisk. De grekiska myndigheterna och Mont Parnès hävdar att det är kunden som är förmånstagare av en lägre inträdesavgift, och att den del av avgiften som kasinot får behålla är större för kasinona med den högre inträdesavgiften. |
| --- | --- |

(42)

Om det är så att kasinon med en lägre inträdesavgift på något sätt gynnas genom att de drar till sig fler besökare, bestrider de grekiska myndigheterna och Mont Parnès synpunkten att detta innebär att staten förlorar intäkter. Det är inte heller säkert att en högre inträdesavgift skulle innebära att alla dessa påstådda stödmottagare skulle generera mer intäkter för staten, och den påstådda förlusten av intäkter är därför hypotetisk. De grekiska myndigheterna och Mont Parnès hävdar att det är kunden som är förmånstagare av en lägre inträdesavgift, och att den del av avgiften som kasinot får behålla är större för kasinona med den högre inträdesavgiften.

| (43) | De grekiska myndigheterna och Mont Parnès gör gällande att åtgärden inte kan snedvrida konkurrensen eller handeln, eftersom varje kasino betjänar en lokal marknad. De bestrider att det kan föreligga konkurrens med andra former av hasardspel vilket hävdas i beslutet att inleda förfarandet, och påpekar att hasardspel på Internet för närvarande är olagligt i Grekland. |
| --- | --- |

(43)

De grekiska myndigheterna och Mont Parnès gör gällande att åtgärden inte kan snedvrida konkurrensen eller handeln, eftersom varje kasino betjänar en lokal marknad. De bestrider att det kan föreligga konkurrens med andra former av hasardspel vilket hävdas i beslutet att inleda förfarandet, och påpekar att hasardspel på Internet för närvarande är olagligt i Grekland.

| (44) | De grekiska myndigheterna och Mont Parnès hävdar att även om man antar att den lägre inträdesavgiften på 6 euro kan ha påverkat eller skulle kunna påverka ett utländskt företags beslut att investera i ett kasino i Grekland, skulle detta utländska företag alltid kunna åberopa lagdekret 2687/1953, vilket Hyatt Regency Xenodocheiaki kai Touristiki (Thessaloniki) AE gjorde i fråga om kasinot i Thessaloniki. |
| --- | --- |

(44)

De grekiska myndigheterna och Mont Parnès hävdar att även om man antar att den lägre inträdesavgiften på 6 euro kan ha påverkat eller skulle kunna påverka ett utländskt företags beslut att investera i ett kasino i Grekland, skulle detta utländska företag alltid kunna åberopa lagdekret 2687/1953, vilket Hyatt Regency Xenodocheiaki kai Touristiki (Thessaloniki) AE gjorde i fråga om kasinot i Thessaloniki.

| (45) | Klaganden hävdar att stödmottagarna helt kan ta bort inträdesavgiften samtidigt som de i det fallet ändå måste betala 80 % av avgiften, vilket man menar gör det mycket tydligt att åtgärden utgör statligt stöd. De grekiska myndigheterna har anmärkt att denna praxis är exceptionell, eftersom kasinona endast utnyttjar denna möjlighet för att framför allt låta mycket viktiga personer (s.k. VIP-gäster) och kändisar gå in gratis, och att denna praxis går emot skattelagen (lag 2238/1994) eftersom erläggandet av 80 % av inträdesavgiften till staten från företagets egna medel inte erkänns som en produktiv utgift och inte kan dras av från företagets inkomster, vilket innebär att ett företag som tillämpar en sådan praxis ådrar sig en avsevärd skattebörda. |
| --- | --- |

(45)

Klaganden hävdar att stödmottagarna helt kan ta bort inträdesavgiften samtidigt som de i det fallet ändå måste betala 80 % av avgiften, vilket man menar gör det mycket tydligt att åtgärden utgör statligt stöd. De grekiska myndigheterna har anmärkt att denna praxis är exceptionell, eftersom kasinona endast utnyttjar denna möjlighet för att framför allt låta mycket viktiga personer (s.k. VIP-gäster) och kändisar gå in gratis, och att denna praxis går emot skattelagen (lag 2238/1994) eftersom erläggandet av 80 % av inträdesavgiften till staten från företagets egna medel inte erkänns som en produktiv utgift och inte kan dras av från företagets inkomster, vilket innebär att ett företag som tillämpar en sådan praxis ådrar sig en avsevärd skattebörda.

| (46) | Myndigheterna och Mont Parnès riktar även kommissionens uppmärksamhet mot andra åtgärder som medför skattemässiga och rättsliga skillnader mellan kasinon. De anser att dessa skillnader gynnar klaganden, Loutraki, och kompenserar de fördelar som stödmottagarna åtnjuter till följd av den lägre inträdesavgiften. Exempelvis betalar varje kasino en andel av sin årliga bruttovinst till staten, men enligt lag betalar Loutraki en mindre andel än de andra kasinona. Kommissionen konstaterar för det första att om dessa andra åtgärder som de grekiska myndigheterna och Mont Parnès hänvisar till verkligen existerar, skulle de kunna utgöra en separat stödåtgärd till förmån för Loutraki, under förutsättning att alla tillämpliga villkor i EU:s regler om statligt stöd är uppfyllda. Hur som helst skiljer de sig från den åtgärd som bedömningen gäller, och faller därför utanför räckvidden för detta beslut. |
| --- | --- |

(46)

Myndigheterna och Mont Parnès riktar även kommissionens uppmärksamhet mot andra åtgärder som medför skattemässiga och rättsliga skillnader mellan kasinon. De anser att dessa skillnader gynnar klaganden, Loutraki, och kompenserar de fördelar som stödmottagarna åtnjuter till följd av den lägre inträdesavgiften. Exempelvis betalar varje kasino en andel av sin årliga bruttovinst till staten, men enligt lag betalar Loutraki en mindre andel än de andra kasinona. Kommissionen konstaterar för det första att om dessa andra åtgärder som de grekiska myndigheterna och Mont Parnès hänvisar till verkligen existerar, skulle de kunna utgöra en separat stödåtgärd till förmån för Loutraki, under förutsättning att alla tillämpliga villkor i EU:s regler om statligt stöd är uppfyllda. Hur som helst skiljer de sig från den åtgärd som bedömningen gäller, och faller därför utanför räckvidden för detta beslut.

| (47) | Slutligen har Grekland uppgett att man överväger att eventuellt ändra sin prissättningspolitik för kasinon, i syfte att undanröja diskriminering mellan dem. Man har emellertid ännu inte informerat kommissionen om att någon sådan ändring har gjorts. |
| --- | --- |

(47)

Slutligen har Grekland uppgett att man överväger att eventuellt ändra sin prissättningspolitik för kasinon, i syfte att undanröja diskriminering mellan dem. Man har emellertid ännu inte informerat kommissionen om att någon sådan ändring har gjorts.

| (48) | De grekiska myndigheterna och Mont Parnès har inte inkommit med några synpunkter på stödets förenlighet eller laglighet. |
| --- | --- |

(48)

De grekiska myndigheterna och Mont Parnès har inte inkommit med några synpunkter på stödets förenlighet eller laglighet.

IV.1.2   Kvantifiering och återkrav av stödet

| (49) | De grekiska myndigheterna och Mont Parnès har i andra hand yrkat på att även om det skulle slås fast att den omtvistade stödåtgärden utgör olagligt och oförenligt statligt stöd, skulle ett återkrav av stödet strida mot två principer.






  — | Det skulle strida mot principen om medborgarnas berättigade förväntningar. Frågan om inträdesavgifter till kasinon, och särskilt i vilken omfattning inträdesavgifter bör utgöra en ekonomisk börda för kasinona, väcktes inför statsrådet för omkring 15 år sedan (43). Statsrådet slog fast att enligt nationell lag var inträdesavgiften inte av skattemässig karaktär, vilket indirekt visade att den inte var en ekonomisk börda för kasinona. De stödmottagande kasinona skulle därför rimligen kunna agera utifrån antagandet att en differentiering av dessa inträdesavgifter inte skulle kunna anses utgöra statligt stöd, eftersom de inte betraktades som en ekonomisk börda enligt nationell lag. |
| --- | --- | --- |

(49)

De grekiska myndigheterna och Mont Parnès har i andra hand yrkat på att även om det skulle slås fast att den omtvistade stödåtgärden utgör olagligt och oförenligt statligt stöd, skulle ett återkrav av stödet strida mot två principer.

—

Det skulle strida mot principen om medborgarnas berättigade förväntningar. Frågan om inträdesavgifter till kasinon, och särskilt i vilken omfattning inträdesavgifter bör utgöra en ekonomisk börda för kasinona, väcktes inför statsrådet för omkring 15 år sedan (43). Statsrådet slog fast att enligt nationell lag var inträdesavgiften inte av skattemässig karaktär, vilket indirekt visade att den inte var en ekonomisk börda för kasinona. De stödmottagande kasinona skulle därför rimligen kunna agera utifrån antagandet att en differentiering av dessa inträdesavgifter inte skulle kunna anses utgöra statligt stöd, eftersom de inte betraktades som en ekonomisk börda enligt nationell lag.

| — | Det skulle strida mot principen om förbud mot rättsmissbruk. De grekiska myndigheterna och Mont Parnès anser att eftersom Loutraki ingav sitt klagomål till kommissionen först 15 år efter det att den omtvistade åtgärden antogs (1995), missbrukade man sin rätt att vända sig till kommissionen för att försvara sina intressen och rättigheter enligt reglerna om statligt stöd i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

Det skulle strida mot principen om förbud mot rättsmissbruk. De grekiska myndigheterna och Mont Parnès anser att eftersom Loutraki ingav sitt klagomål till kommissionen först 15 år efter det att den omtvistade åtgärden antogs (1995), missbrukade man sin rätt att vända sig till kommissionen för att försvara sina intressen och rättigheter enligt reglerna om statligt stöd i EUF-fördraget.

| (50) | När det gäller beräkningen av det belopp som ska återkrävas ifrågasätter de grekiska myndigheterna och Mont Parnès den beräkning som Loutraki har föreslagit, som går ut på att skillnaden mellan den skatt per besökare som kasinon med högre respektive lägre inträdesavgift tagit ut multipliceras med antalet besökare till de stödmottagande kasinona. De anser att denna beräkning är bristfällig och godtycklig eftersom det inte är säkert att de påstådda stödmottagande kasinona i Mont Parnès, Thessaloniki och på Korfu (44) skulle ha kunnat locka lika många besökare med en högre inträdesavgift. |
| --- | --- |

(50)

När det gäller beräkningen av det belopp som ska återkrävas ifrågasätter de grekiska myndigheterna och Mont Parnès den beräkning som Loutraki har föreslagit, som går ut på att skillnaden mellan den skatt per besökare som kasinon med högre respektive lägre inträdesavgift tagit ut multipliceras med antalet besökare till de stödmottagande kasinona. De anser att denna beräkning är bristfällig och godtycklig eftersom det inte är säkert att de påstådda stödmottagande kasinona i Mont Parnès, Thessaloniki och på Korfu (44) skulle ha kunnat locka lika många besökare med en högre inträdesavgift.

IV.2   Synpunkter från Loutraki

| (51) | Loutraki hävdar att de åtgärder som fastställs i den nationella lagstiftningen utgör skattediskriminering till förmån för vissa kasinon, i den mening att den enhetliga avgift på 80 % av priset på inträdesbiljetter till kasinon som måste överlåtas till staten tillämpas på olika beskattningsunderlag, nämligen de två olika inträdesavgifter som staten fastställt. Inträdesavgiften till de stödmottagande kasinona är betydligt lägre än inträdesavgiften till de andra kasinona (6 euro jämfört med 15 euro), vilket innebär uteblivna inkomster för staten och utgör, med hänsyn till den snedvridning av konkurrensen detta ger upphov till, statligt stöd. |
| --- | --- |

(51)

Loutraki hävdar att de åtgärder som fastställs i den nationella lagstiftningen utgör skattediskriminering till förmån för vissa kasinon, i den mening att den enhetliga avgift på 80 % av priset på inträdesbiljetter till kasinon som måste överlåtas till staten tillämpas på olika beskattningsunderlag, nämligen de två olika inträdesavgifter som staten fastställt. Inträdesavgiften till de stödmottagande kasinona är betydligt lägre än inträdesavgiften till de andra kasinona (6 euro jämfört med 15 euro), vilket innebär uteblivna inkomster för staten och utgör, med hänsyn till den snedvridning av konkurrensen detta ger upphov till, statligt stöd.

| (52) | Loutraki hävdar vidare att åtgärden inte är objektivt berättigad, eftersom införandet av en lägre inträdesavgift till de stödmottagande kasinona i själva verket strider mot den sociala målsättningen och mot motiveringen och omständigheterna för fastställandet av en inträdesavgift till kasinon enligt vad som slogs fast i statsrådets dom Nr 4027/1998. Loutraki menar att man inte rimligen kan göra gällande att det går att uppnå administrativ kontroll och socialt skydd genom att ta ut olika inträdesavgifter – inträdesavgiften till kasinot i Mont Parnès, som endast ligger cirka 20 km från Atens centrum, är 6 euro, medan inträdesavgiften till kasinot i Loutraki, som ligger cirka 85 km från Atens centrum, är 15 euro. Inträdesavgiften till kasinot i Thessaloniki, som endast ligger cirka 8 km från Thessalonikis centrum, är 6 euro medan inträdesavgiften till kasinot i Chalkidiki, cirka 120 km från Thessalonikis centrum, är 15 euro. |
| --- | --- |

(52)

Loutraki hävdar vidare att åtgärden inte är objektivt berättigad, eftersom införandet av en lägre inträdesavgift till de stödmottagande kasinona i själva verket strider mot den sociala målsättningen och mot motiveringen och omständigheterna för fastställandet av en inträdesavgift till kasinon enligt vad som slogs fast i statsrådets dom Nr 4027/1998. Loutraki menar att man inte rimligen kan göra gällande att det går att uppnå administrativ kontroll och socialt skydd genom att ta ut olika inträdesavgifter – inträdesavgiften till kasinot i Mont Parnès, som endast ligger cirka 20 km från Atens centrum, är 6 euro, medan inträdesavgiften till kasinot i Loutraki, som ligger cirka 85 km från Atens centrum, är 15 euro. Inträdesavgiften till kasinot i Thessaloniki, som endast ligger cirka 8 km från Thessalonikis centrum, är 6 euro medan inträdesavgiften till kasinot i Chalkidiki, cirka 120 km från Thessalonikis centrum, är 15 euro.

| (53) | Loutraki noterar att Grekland tidigare hävdat att den lägre inträdesavgiften på 6 euro motiverades av de särskilda omständigheterna för varje mottagande kasino, som främst rörde det geografiska läget (som var avgörande för vissa ekonomiska, sociala, demografiska och andra särskilda omständigheter), men att när kasinot på Korfu privatiserades i augusti 2010 började det ta ut 15 euro i inträdesavgift utan någon förklaring till varför dessa särskilda omständigheter inte längre gällde. |
| --- | --- |

(53)

Loutraki noterar att Grekland tidigare hävdat att den lägre inträdesavgiften på 6 euro motiverades av de särskilda omständigheterna för varje mottagande kasino, som främst rörde det geografiska läget (som var avgörande för vissa ekonomiska, sociala, demografiska och andra särskilda omständigheter), men att när kasinot på Korfu privatiserades i augusti 2010 började det ta ut 15 euro i inträdesavgift utan någon förklaring till varför dessa särskilda omständigheter inte längre gällde.

| (54) | När det gäller kvantifieringen av det belopp som ska återkrävas vidhåller Loutraki att beloppet i fråga utgörs av skillnaden mellan den skatt som tagits ut per besökare multiplicerad med antalet besökare till de stödmottagande kasinona. |
| --- | --- |

(54)

När det gäller kvantifieringen av det belopp som ska återkrävas vidhåller Loutraki att beloppet i fråga utgörs av skillnaden mellan den skatt som tagits ut per besökare multiplicerad med antalet besökare till de stödmottagande kasinona.

| (55) | När det gäller de separata åtgärder som Grekland och Mont Parnès hänvisar till och som de anser gynnar Loutraki, varav den huvudsakliga är att Loutraki påstås betala en mindre andel av sin årliga bruttovinst till staten än andra kasinon, menar Loutraki att man i praktiken har betalat samma belopp som sina konkurrenter, inom ramen för ett separat avtal med myndigheterna. |
| --- | --- |

(55)

När det gäller de separata åtgärder som Grekland och Mont Parnès hänvisar till och som de anser gynnar Loutraki, varav den huvudsakliga är att Loutraki påstås betala en mindre andel av sin årliga bruttovinst till staten än andra kasinon, menar Loutraki att man i praktiken har betalat samma belopp som sina konkurrenter, inom ramen för ett separat avtal med myndigheterna.

V.   BEDÖMNING

| (56) | Den åtgärd som ska bedömas utgörs av skattediskriminering till förmån för vissa kasinon som de grekiska myndigheterna har genomfört genom samtidig tillämpning av ett antal bestämmelser (45) som fastställer en enhetlig avgift på 80 % av priset på inträdesbiljetter till kasinon, och olika reglerade priser på inträdesbiljetter för statliga respektive privata kasinon, på 6 euro för statliga kasinon och 15 euro för privata kasinon, och därmed ger privata kasinon en konkurrensnackdel (46). |
| --- | --- |

(56)

Den åtgärd som ska bedömas utgörs av skattediskriminering till förmån för vissa kasinon som de grekiska myndigheterna har genomfört genom samtidig tillämpning av ett antal bestämmelser (45) som fastställer en enhetlig avgift på 80 % av priset på inträdesbiljetter till kasinon, och olika reglerade priser på inträdesbiljetter för statliga respektive privata kasinon, på 6 euro för statliga kasinon och 15 euro för privata kasinon, och därmed ger privata kasinon en konkurrensnackdel (46).

V.1   Förekomst av statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget

| (57) | För att bedöma om en åtgärd utgör statligt stöd som omfattas av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt måste kommissionen bedöma om åtgärden uppfyller villkoren i artikel 107.1 i det fördraget. I artikel 107.1 anges följande: ”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.” |
| --- | --- |

(57)

För att bedöma om en åtgärd utgör statligt stöd som omfattas av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt måste kommissionen bedöma om åtgärden uppfyller villkoren i artikel 107.1 i det fördraget. I artikel 107.1 anges följande: ”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.”

| (58) | Kommissionen kommer därför att bedöma om den omtvistade åtgärden uppfyller samtliga av de fyra villkor som måste vara uppfyllda för att den ska anses utgöra statligt stöd enligt artikel 107.1. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen kommer därför att bedöma om den omtvistade åtgärden uppfyller samtliga av de fyra villkor som måste vara uppfyllda för att den ska anses utgöra statligt stöd enligt artikel 107.1.

V.1.1   Förekomst av en fördel

| (59) | För att utgöra statligt stöd måste åtgärden ge stödmottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget. |
| --- | --- |

(59)

För att utgöra statligt stöd måste åtgärden ge stödmottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget.

| (60) | De grekiska myndigheterna har hävdat att för det första faller åtgärden utanför tillämpningsområdet för reglerna om statligt stöd eftersom alla kasinon som är verksamma i Grekland måste betala samma enhetliga avgift till staten på 80 % av priset på alla inträdesbiljetter, och att skillnaden i behandling följer av den prissättningspolitik som fastställts 1994–1995 i lag, där inträdesavgiften till kasinon som beviljats tillstånd enligt lag 2206/1994 fastställs till 15 euro. |
| --- | --- |

(60)

De grekiska myndigheterna har hävdat att för det första faller åtgärden utanför tillämpningsområdet för reglerna om statligt stöd eftersom alla kasinon som är verksamma i Grekland måste betala samma enhetliga avgift till staten på 80 % av priset på alla inträdesbiljetter, och att skillnaden i behandling följer av den prissättningspolitik som fastställts 1994–1995 i lag, där inträdesavgiften till kasinon som beviljats tillstånd enligt lag 2206/1994 fastställs till 15 euro.

| (61) | De grekiska myndigheterna hävdar vidare att inträdesavgiften endast är en administrativ kontrollavgift som inte har karaktären av en skatt, eftersom det i statsrådets dom nr 4025/1998 fastställs att prissättningen av inträdesavgifter till kasinon har en social karaktär och inte är en skatteåtgärd. |
| --- | --- |

(61)

De grekiska myndigheterna hävdar vidare att inträdesavgiften endast är en administrativ kontrollavgift som inte har karaktären av en skatt, eftersom det i statsrådets dom nr 4025/1998 fastställs att prissättningen av inträdesavgifter till kasinon har en social karaktär och inte är en skatteåtgärd.

| (62) | Det bör för det första påpekas att den prissättning som föreskrivs i lag 2206/1994 inte utan problem kan beskrivas som en typisk prissättningspolitik, eftersom alla kasinon verkar ha möjlighet att ta ut en lägre inträdesavgift eller till och med låta besökare gå in gratis, även om de fortfarande i samtliga fall är skyldiga att betala 80 % av värdet av inträdesbiljetten till staten, oavsett hur mycket besökaren betalar. |
| --- | --- |

(62)

Det bör för det första påpekas att den prissättning som föreskrivs i lag 2206/1994 inte utan problem kan beskrivas som en typisk prissättningspolitik, eftersom alla kasinon verkar ha möjlighet att ta ut en lägre inträdesavgift eller till och med låta besökare gå in gratis, även om de fortfarande i samtliga fall är skyldiga att betala 80 % av värdet av inträdesbiljetten till staten, oavsett hur mycket besökaren betalar.

| (63) | Vid tillämpningen av EU:s regler om statligt stöd är det hur som helst irrelevant huruvida den åtgärd som bedöms är en skatteåtgärd eller en prissättningsåtgärd, eftersom artikel 107 är tillämplig på stöd ”av vilket slag det än är” som ger en fördel. Det faktum att åtgärdens primära syfte inte är att generera skatteintäkter räcker inte i sig för att anse att en sådan åtgärd inte utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(63)

Vid tillämpningen av EU:s regler om statligt stöd är det hur som helst irrelevant huruvida den åtgärd som bedöms är en skatteåtgärd eller en prissättningsåtgärd, eftersom artikel 107 är tillämplig på stöd ”av vilket slag det än är” som ger en fördel. Det faktum att åtgärdens primära syfte inte är att generera skatteintäkter räcker inte i sig för att anse att en sådan åtgärd inte utgör statligt stöd.

| (64) | Även om det godtas att prissättningen av en inträdesavgift till kasinon kan anses ha en social karaktär, måste frågan om det ger en fördel som kan betraktas som statligt stöd bedömas utifrån dess återverkningar på enskilda företag, i syfte att fastställa om några företag bidrar i mindre utsträckning till statens intäkter. Eftersom vissa kasinon har beviljats individuella undantag från tillämpningen av den allmänna inträdesavgiften på 15 euro, och särskilt eftersom avgiften på 80 % ska betalas på grundval av den lägre inträdesavgift som dessa kasinon måste ta ut (i princip, se ovan), ges dessa kasinon en fördel. |
| --- | --- |

(64)

Även om det godtas att prissättningen av en inträdesavgift till kasinon kan anses ha en social karaktär, måste frågan om det ger en fördel som kan betraktas som statligt stöd bedömas utifrån dess återverkningar på enskilda företag, i syfte att fastställa om några företag bidrar i mindre utsträckning till statens intäkter. Eftersom vissa kasinon har beviljats individuella undantag från tillämpningen av den allmänna inträdesavgiften på 15 euro, och särskilt eftersom avgiften på 80 % ska betalas på grundval av den lägre inträdesavgift som dessa kasinon måste ta ut (i princip, se ovan), ges dessa kasinon en fördel.

| (65) | Kommissionen erkänner medlemsstaternas rätt att definiera en åtgärd som en skatteåtgärd eller på annat sätt inom ramen för deras nationella lagstiftning. Kommissionens bedömning syftar inte på något sätt till att tolka nationell lagstiftning. Denna åtgärd har emellertid den effekten att den möjliggör en regelbunden fortlöpande betalning till staten av 80 % av priset på varje inträdesbiljett som tas ut av varje kasino. Kommissionen konstaterar dessutom att enligt nationell lag (bland annat lag 2206/1994 och ministerbeslutet från 1995) ska de belopp som ska erläggas deponeras hos det korrekta skattekontoret (47). Eftersom klassificeringen av åtgärden enligt nationell lag inte påverkas, konstaterar kommissionen följaktligen att åtgärden har effekter som liknar de för en skatteåtgärd. Kommissionen kommer därför, enbart i detta beslut och för bedömningen enligt EU:s regler om statligt stöd, att här hänvisa till åtgärden som en skatteåtgärd, en skatt eller beskattning. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen erkänner medlemsstaternas rätt att definiera en åtgärd som en skatteåtgärd eller på annat sätt inom ramen för deras nationella lagstiftning. Kommissionens bedömning syftar inte på något sätt till att tolka nationell lagstiftning. Denna åtgärd har emellertid den effekten att den möjliggör en regelbunden fortlöpande betalning till staten av 80 % av priset på varje inträdesbiljett som tas ut av varje kasino. Kommissionen konstaterar dessutom att enligt nationell lag (bland annat lag 2206/1994 och ministerbeslutet från 1995) ska de belopp som ska erläggas deponeras hos det korrekta skattekontoret (47). Eftersom klassificeringen av åtgärden enligt nationell lag inte påverkas, konstaterar kommissionen följaktligen att åtgärden har effekter som liknar de för en skatteåtgärd. Kommissionen kommer därför, enbart i detta beslut och för bedömningen enligt EU:s regler om statligt stöd, att här hänvisa till åtgärden som en skatteåtgärd, en skatt eller beskattning.

| (66) | Den åtgärd som bedömningen gäller, dvs. den skattediskriminering som uppstått till följd av den sammanlagda effekten av en enhetlig inträdesskatt som tillämpas på olika reglerade inträdesavgifter, ger de statliga kasinona i Grekland en fördel över de privata kasinona. Den sammanlagda effekten av de två statliga åtgärderna är att de privata kasinona måste betala staten en inträdesskatt på 12 euro per besökare (80 % av 15 euro), medan de statliga kasinona endast betalar 4,80 euro (80 % av 6 euro) (48). |
| --- | --- |

(66)

Den åtgärd som bedömningen gäller, dvs. den skattediskriminering som uppstått till följd av den sammanlagda effekten av en enhetlig inträdesskatt som tillämpas på olika reglerade inträdesavgifter, ger de statliga kasinona i Grekland en fördel över de privata kasinona. Den sammanlagda effekten av de två statliga åtgärderna är att de privata kasinona måste betala staten en inträdesskatt på 12 euro per besökare (80 % av 15 euro), medan de statliga kasinona endast betalar 4,80 euro (80 % av 6 euro) (48).

| (67) | Genom denna åtgärd befriar den grekiska staten de statliga kasinona från en börda som de annars skulle ha fått bära om beskattningen var icke-diskriminerande och konkurrensneutral. Icke-diskriminerande och konkurrensneutral beskattning inrättades i princip i Grekland genom lag 2206/1994 om etablering, organisation, drift och tillsyn av kasinon, som fastställer inträdesavgiften till 15 euro och den skatt som ska erläggas till staten till 80 % av detta belopp. Den grekiska staten har emellertid inte tillämpat detta icke-diskriminerande och konkurrensneutrala beskattningssystem på de statliga kasinona (eller på det privata kasinot i Thessaloniki, som behandlas på samma sätt), utan har i stället låtit dem betala en skatt på inträdesavgiften på endast 4,80 euro, vilket innebär att systemet har gynnat dessa företag. Dessa kasinon har betalat mindre skatt per besökare från sina samlade intäkter. Dessa samlade intäkter inkluderar inte bara intäkter från inträdesbiljetter (uteslutande från priset för inträdesbiljetter), utan även intäkter från deras andra inkomstkällor, t.ex. hasardspel, logi, bar- och restaurangtjänster, underhållning etc. |
| --- | --- |

(67)

Genom denna åtgärd befriar den grekiska staten de statliga kasinona från en börda som de annars skulle ha fått bära om beskattningen var icke-diskriminerande och konkurrensneutral. Icke-diskriminerande och konkurrensneutral beskattning inrättades i princip i Grekland genom lag 2206/1994 om etablering, organisation, drift och tillsyn av kasinon, som fastställer inträdesavgiften till 15 euro och den skatt som ska erläggas till staten till 80 % av detta belopp. Den grekiska staten har emellertid inte tillämpat detta icke-diskriminerande och konkurrensneutrala beskattningssystem på de statliga kasinona (eller på det privata kasinot i Thessaloniki, som behandlas på samma sätt), utan har i stället låtit dem betala en skatt på inträdesavgiften på endast 4,80 euro, vilket innebär att systemet har gynnat dessa företag. Dessa kasinon har betalat mindre skatt per besökare från sina samlade intäkter. Dessa samlade intäkter inkluderar inte bara intäkter från inträdesbiljetter (uteslutande från priset för inträdesbiljetter), utan även intäkter från deras andra inkomstkällor, t.ex. hasardspel, logi, bar- och restaurangtjänster, underhållning etc.

| (68) | Enligt fast rättspraxis omfattar begreppet stöd inte enbart konkreta fördelar, utan även ingripanden som på olika sätt minskar de kostnader som normalt belastar ett företags budget och som därigenom, utan att vara subventioner i strikt bemärkelse, är av samma karaktär och har identiskt lika effekter (49). En sådan fördel kan ges genom olika åtgärder för skattelättnader för företaget, bland annat i form av en minskning av beskattningsunderlaget. |
| --- | --- |

(68)

Enligt fast rättspraxis omfattar begreppet stöd inte enbart konkreta fördelar, utan även ingripanden som på olika sätt minskar de kostnader som normalt belastar ett företags budget och som därigenom, utan att vara subventioner i strikt bemärkelse, är av samma karaktär och har identiskt lika effekter (49). En sådan fördel kan ges genom olika åtgärder för skattelättnader för företaget, bland annat i form av en minskning av beskattningsunderlaget.

| (69) | I detta ärende har kasinot på Korfu och de i Mont Parnès och Thessaloniki (och fram till 1999 även kasinot på Rhodos) (50) fått en fördel liknande en minskning av beskattningsunderlaget eftersom, vilket redan fastställts, dessa kasinon omfattas av särskilda bestämmelser enligt vilka den skatt de betalar per besökare är fastställd till en lägre nivå än den som föreskrivs för andra kasinon. |
| --- | --- |

(69)

I detta ärende har kasinot på Korfu och de i Mont Parnès och Thessaloniki (och fram till 1999 även kasinot på Rhodos) (50) fått en fördel liknande en minskning av beskattningsunderlaget eftersom, vilket redan fastställts, dessa kasinon omfattas av särskilda bestämmelser enligt vilka den skatt de betalar per besökare är fastställd till en lägre nivå än den som föreskrivs för andra kasinon.

| (70) | De grekiska myndigheterna har anmärkt att den direkta förmånstagaren av en lägre beskattning är kunden. Även om man skulle kunna hävda att även kunderna gynnas av en lägre skatt per inträdesbiljett, eftersom de betalar en lägre inträdesavgift totalt sett, hindrar detta inte att åtgärden gynnar de relevanta företagen, i detta fall de stödmottagande kasinona, eftersom de betalar ett lägre belopp i skatt per besökare. |
| --- | --- |

(70)

De grekiska myndigheterna har anmärkt att den direkta förmånstagaren av en lägre beskattning är kunden. Även om man skulle kunna hävda att även kunderna gynnas av en lägre skatt per inträdesbiljett, eftersom de betalar en lägre inträdesavgift totalt sett, hindrar detta inte att åtgärden gynnar de relevanta företagen, i detta fall de stödmottagande kasinona, eftersom de betalar ett lägre belopp i skatt per besökare.

| (71) | Det har i skatteärenden visat sig att undantag från skatt som nominellt erläggs av konsumenten men som samlas in av leverantörer potentiellt kan utgöra statligt stöd, vilket även är fallet för andra incitament för konsumenter att köpa särskilda varor och tjänster (51). |
| --- | --- |

(71)

Det har i skatteärenden visat sig att undantag från skatt som nominellt erläggs av konsumenten men som samlas in av leverantörer potentiellt kan utgöra statligt stöd, vilket även är fallet för andra incitament för konsumenter att köpa särskilda varor och tjänster (51).

| (72) | I linje med tidigare praxis anser kommissionen att sänkt skatt för konsumenter kan utgöra statligt stöd till företag när detta är förbundet med användning av en viss produkt eller tjänst från särskilda företag (52). Argumentet att den direkta förmånstagaren är kunden är därför inte ett hinder för att åtgärden kan anses utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(72)

I linje med tidigare praxis anser kommissionen att sänkt skatt för konsumenter kan utgöra statligt stöd till företag när detta är förbundet med användning av en viss produkt eller tjänst från särskilda företag (52). Argumentet att den direkta förmånstagaren är kunden är därför inte ett hinder för att åtgärden kan anses utgöra statligt stöd.

| (73) | Till följd av normal praxis för kasinon i Grekland att inte ta någon inträdesavgift alls samtidigt som de måste betala inträdesskatten till staten (80 % av inträdesbiljettens nominella värde), är den fördel som de statliga kasinona erhåller genom denna skattediskriminering dessutom ännu större, eftersom kostnaden för att släppa in en besökare är betydligt högre för de privata kasinona, som betalar en inträdesskatt på 12 euro, än för de statliga kasinona, som endast måste finansiera en inträdesskatt på 4,80 euro per besökare från sina samlade intäkter. |
| --- | --- |

(73)

Till följd av normal praxis för kasinon i Grekland att inte ta någon inträdesavgift alls samtidigt som de måste betala inträdesskatten till staten (80 % av inträdesbiljettens nominella värde), är den fördel som de statliga kasinona erhåller genom denna skattediskriminering dessutom ännu större, eftersom kostnaden för att släppa in en besökare är betydligt högre för de privata kasinona, som betalar en inträdesskatt på 12 euro, än för de statliga kasinona, som endast måste finansiera en inträdesskatt på 4,80 euro per besökare från sina samlade intäkter.

| (74) | De grekiska myndigheterna hävdar att praxis med fritt inträde till de stödmottagande kasinona vissa dagar i veckan är exceptionellt. Denna möjlighet fastställs emellertid uttryckligen i den nationella lagstiftningen (i ministerbeslutet från 1995). Grekland har hävdat att detta är reserverat för VIP-gäster och kändisar, men kommissionen har bevis i form av allmänt tillgänglig information, t.ex. broschyrer med erbjudanden om fritt inträde som distribueras i tidningar och på Internet, som visar att det är praxis med fritt inträde för alla besökare vissa dagar i veckan, varje vecka (kasinot i Thessaloniki anger till exempel på sin Internetsida att det är fritt inträde söndag till torsdag) (53). Praxis med fritt inträde verkar därför inte alls vara exceptionellt för de stödmottagande kasinona. |
| --- | --- |

(74)

De grekiska myndigheterna hävdar att praxis med fritt inträde till de stödmottagande kasinona vissa dagar i veckan är exceptionellt. Denna möjlighet fastställs emellertid uttryckligen i den nationella lagstiftningen (i ministerbeslutet från 1995). Grekland har hävdat att detta är reserverat för VIP-gäster och kändisar, men kommissionen har bevis i form av allmänt tillgänglig information, t.ex. broschyrer med erbjudanden om fritt inträde som distribueras i tidningar och på Internet, som visar att det är praxis med fritt inträde för alla besökare vissa dagar i veckan, varje vecka (kasinot i Thessaloniki anger till exempel på sin Internetsida att det är fritt inträde söndag till torsdag) (53). Praxis med fritt inträde verkar därför inte alls vara exceptionellt för de stödmottagande kasinona.

| (75) | Grekland har hävdat att denna praxis strider mot nationell skattelagstiftning. Kommissionen påpekar att möjligheten att låta besökare gå in gratis faktiskt uttryckligen fastställs i den nationella lagen om kasinon, och att de stödmottagande kasinona av allt att döma också utnyttjar den. |
| --- | --- |

(75)

Grekland har hävdat att denna praxis strider mot nationell skattelagstiftning. Kommissionen påpekar att möjligheten att låta besökare gå in gratis faktiskt uttryckligen fastställs i den nationella lagen om kasinon, och att de stödmottagande kasinona av allt att döma också utnyttjar den.

| (76) | Grekland har hävdat att den avgift på 80 % av biljettpriset som kasinona betalar till staten från sina egna medel inte erkänns som en produktiv utgift, och kan enligt grekisk lag inte dras av från företagens inkomster, vilket innebär att ett företag som utnyttjar en sådan möjlighet ådrar sig en avsevärd skattebörda. Kommissionen konstaterar att ett sådant resonemang faktiskt gynnar klagandens påstående om att ett privat kasino, på grund av den betydande skattebörda som uppstår om det måste betala skatten från sina egna intäkter, faktiskt inte har råd att låta besökare gå in gratis, vilket därför stärker argumentet om att kasinon med en lägre inträdesavgift gynnas. |
| --- | --- |

(76)

Grekland har hävdat att den avgift på 80 % av biljettpriset som kasinona betalar till staten från sina egna medel inte erkänns som en produktiv utgift, och kan enligt grekisk lag inte dras av från företagens inkomster, vilket innebär att ett företag som utnyttjar en sådan möjlighet ådrar sig en avsevärd skattebörda. Kommissionen konstaterar att ett sådant resonemang faktiskt gynnar klagandens påstående om att ett privat kasino, på grund av den betydande skattebörda som uppstår om det måste betala skatten från sina egna intäkter, faktiskt inte har råd att låta besökare gå in gratis, vilket därför stärker argumentet om att kasinon med en lägre inträdesavgift gynnas.

| (77) | Grekland har vidare hävdat att eftersom kasinona får behålla 20 % av de olika inträdesavgifterna gynnas kasinon med en högre inträdesavgift, eftersom de får behålla en nettointäkt på 3 euro jämfört med en nettointäkt på 1,20 euro för de statliga kasinona. Detta argument är vilseledande eftersom det ignorerar två omständigheter som är avgörande för en full förståelse av åtgärdens faktiska konkurrensbegränsande verkningar. För det första innebär det faktum att myndigheterna har fastställt lägre inträdesavgifter (inkl. inträdesskatt) för vissa kasinon att dessa kasinon blir mer attraktiva för kunder. Detta gör att (i) efterfrågan avviker från det mönster som annars skulle råda om kasinona enbart konkurrerade på sina egna meriter, dvs. på grundval av omfattningen av och kvaliteten på de tjänster som de erbjuder, samt att (ii) antalet besökare, under i övrigt lika förhållanden, ökar på konstlad väg. För det andra, vilket förklarats tidigare, står inträdesavgifter endast för en begränsad del av de samlade intäkter som de besökare som lockas till ett kasino genererar för företaget, och från vilka kasinot måste betala inträdesskatten. |
| --- | --- |

(77)

Grekland har vidare hävdat att eftersom kasinona får behålla 20 % av de olika inträdesavgifterna gynnas kasinon med en högre inträdesavgift, eftersom de får behålla en nettointäkt på 3 euro jämfört med en nettointäkt på 1,20 euro för de statliga kasinona. Detta argument är vilseledande eftersom det ignorerar två omständigheter som är avgörande för en full förståelse av åtgärdens faktiska konkurrensbegränsande verkningar. För det första innebär det faktum att myndigheterna har fastställt lägre inträdesavgifter (inkl. inträdesskatt) för vissa kasinon att dessa kasinon blir mer attraktiva för kunder. Detta gör att (i) efterfrågan avviker från det mönster som annars skulle råda om kasinona enbart konkurrerade på sina egna meriter, dvs. på grundval av omfattningen av och kvaliteten på de tjänster som de erbjuder, samt att (ii) antalet besökare, under i övrigt lika förhållanden, ökar på konstlad väg. För det andra, vilket förklarats tidigare, står inträdesavgifter endast för en begränsad del av de samlade intäkter som de besökare som lockas till ett kasino genererar för företaget, och från vilka kasinot måste betala inträdesskatten.

| (78) | Slutligen erkänns faktiskt att skattediskrimineringen innebär en fördel i de relevanta nationella bestämmelserna. Som de grekiska myndigheterna riktigt har uppgett får kasinot i Thessaloniki ta ut den lägre inträdesavgiften, och betala en lägre skatt, på grundval av ett lagdekret från 1953 enligt vilket företag som etableras med stöd av utländskt kapital ska beviljas den mest förmånliga behandling som beviljas inhemska företag. Samtidigt som de grekiska myndigheterna hävdar att systemet i fråga inte ger en fördel, tillämpar de denna lagstiftning på kasinot i Thessaloniki med motiveringen att den utgör den mest förmånliga behandling som beviljas inhemska företag, till skillnad mot den mer betungande som tillämpas på andra privata kasinon. |
| --- | --- |

(78)

Slutligen erkänns faktiskt att skattediskrimineringen innebär en fördel i de relevanta nationella bestämmelserna. Som de grekiska myndigheterna riktigt har uppgett får kasinot i Thessaloniki ta ut den lägre inträdesavgiften, och betala en lägre skatt, på grundval av ett lagdekret från 1953 enligt vilket företag som etableras med stöd av utländskt kapital ska beviljas den mest förmånliga behandling som beviljas inhemska företag. Samtidigt som de grekiska myndigheterna hävdar att systemet i fråga inte ger en fördel, tillämpar de denna lagstiftning på kasinot i Thessaloniki med motiveringen att den utgör den mest förmånliga behandling som beviljas inhemska företag, till skillnad mot den mer betungande som tillämpas på andra privata kasinon.

| (79) | I andra hand riktar de grekiska myndigheterna och Mont Parnès uppmärksamheten mot andra åtgärder som medför skattemässiga och rättsliga skillnader mellan kasinon som de anser gynnar klaganden, Loutraki, och därmed kompenserar eventuella fördelar som stödmottagarna åtnjuter till följd av den lägre inträdesavgiften (54). Kommissionen konstaterar att uppfattningen att en åtgärd (en skillnad i allmän beskattning) kan kvittas mot en annan (prisskillnader på inträdesbiljetter och den särskilda skatt som tas ut på dessa) inte är ett godtagbart argument för att den åtgärd som bedömningen gäller inte utgör stöd. Hur som helst, vilket redan har nämnts, skiljer sig dessa aspekter från den åtgärd som bedömningen gäller och faller därför utanför räckvidden för detta beslut (se punkt 46). |
| --- | --- |

(79)

I andra hand riktar de grekiska myndigheterna och Mont Parnès uppmärksamheten mot andra åtgärder som medför skattemässiga och rättsliga skillnader mellan kasinon som de anser gynnar klaganden, Loutraki, och därmed kompenserar eventuella fördelar som stödmottagarna åtnjuter till följd av den lägre inträdesavgiften (54). Kommissionen konstaterar att uppfattningen att en åtgärd (en skillnad i allmän beskattning) kan kvittas mot en annan (prisskillnader på inträdesbiljetter och den särskilda skatt som tas ut på dessa) inte är ett godtagbart argument för att den åtgärd som bedömningen gäller inte utgör stöd. Hur som helst, vilket redan har nämnts, skiljer sig dessa aspekter från den åtgärd som bedömningen gäller och faller därför utanför räckvidden för detta beslut (se punkt 46).

| (80) | Kommissionen drar slutsatsen att den åtgärd som bedömningen gäller, dvs. den skattediskriminering som uppstått till följd av den sammanlagda effekten av en enhetlig inträdesskatt som tillämpas på olika reglerade priser på inträdesbiljetter, ger kasinon med en lägre inträdesavgift en fördel. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen drar slutsatsen att den åtgärd som bedömningen gäller, dvs. den skattediskriminering som uppstått till följd av den sammanlagda effekten av en enhetlig inträdesskatt som tillämpas på olika reglerade priser på inträdesbiljetter, ger kasinon med en lägre inträdesavgift en fördel.

V.1.2   Statliga medel och kan tillskrivas staten

| (81) | Den fördel som avses ovan kan tillskrivas staten och finansieras genom statliga medel. |
| --- | --- |

(81)

Den fördel som avses ovan kan tillskrivas staten och finansieras genom statliga medel.

| (82) | Som förklarats tidigare är skattediskrimineringen en följd av en rad administrativa rättsakter, dekret och förordningar som antagits av den grekiska staten, bland annat följande: Lag 2206/1994, ministerbeslutet från 1995, lag 3139 av den 30 april 2003, lagdekret 2687/1953, beslut antagna av generalsekreteraren för EOT (som driver de statliga kasinona) utfärdade i enlighet med lag 1624/1951 och dekret 4109/1960, dvs. EOT:s beslut 535633 av den 21 november 1991, som fastställde inträdesavgiften till kasinot i Mont Parnès till 2 000 GRD, och EOT:s beslut 508049 av den 24 mars 1992, som fastställde inträdesavgiften till kasinona på Korfu och Rhodos till 1 500 GRD (som för Korfus del senare ändrades till 2 000 GRD genom beslut 532691 av den 24 november 1997), och de tillstånd som varje kasino beviljats enligt nationell lag, som bekräftar den respektive inträdesavgift och förpliktelsen att betala 80 % av denna som gäller för varje enskilt kasino. |
| --- | --- |

(82)

Som förklarats tidigare är skattediskrimineringen en följd av en rad administrativa rättsakter, dekret och förordningar som antagits av den grekiska staten, bland annat följande: Lag 2206/1994, ministerbeslutet från 1995, lag 3139 av den 30 april 2003, lagdekret 2687/1953, beslut antagna av generalsekreteraren för EOT (som driver de statliga kasinona) utfärdade i enlighet med lag 1624/1951 och dekret 4109/1960, dvs. EOT:s beslut 535633 av den 21 november 1991, som fastställde inträdesavgiften till kasinot i Mont Parnès till 2 000 GRD, och EOT:s beslut 508049 av den 24 mars 1992, som fastställde inträdesavgiften till kasinona på Korfu och Rhodos till 1 500 GRD (som för Korfus del senare ändrades till 2 000 GRD genom beslut 532691 av den 24 november 1997), och de tillstånd som varje kasino beviljats enligt nationell lag, som bekräftar den respektive inträdesavgift och förpliktelsen att betala 80 % av denna som gäller för varje enskilt kasino.

| (83) | Dessutom finansieras skattediskrimineringen genom statliga medel. Om staten avstår från intäkter som den skulle uppbära från ett företag under normala omständigheter, finansieras den relevanta åtgärden genom statliga medel. |
| --- | --- |

(83)

Dessutom finansieras skattediskrimineringen genom statliga medel. Om staten avstår från intäkter som den skulle uppbära från ett företag under normala omständigheter, finansieras den relevanta åtgärden genom statliga medel.

| (84) | I skattehänseende följer fördelen för de statliga kasinona i detta fall av den konstlade minskningen av det beskattningsunderlag på vilket inträdesskatten på 80 % tas ut, från ett generellt nominellt värde på 15 euro för en inträdesbiljett till 6 euro för de statliga kasinona. |
| --- | --- |

(84)

I skattehänseende följer fördelen för de statliga kasinona i detta fall av den konstlade minskningen av det beskattningsunderlag på vilket inträdesskatten på 80 % tas ut, från ett generellt nominellt värde på 15 euro för en inträdesbiljett till 6 euro för de statliga kasinona.

| (85) | Domstolen har slagit fast att en diskriminerande minskning av beskattningsunderlaget av detta slag innebär en förlust av skatteintäkter som motsvarar förbrukningen av statliga medel enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget (55). I detta fall avstår generellt sett den grekiska staten från en skatteintäkt från de statliga kasinona på 7,20 euro per besökare, dvs. skillnaden mellan skatten på 12 euro per besökare som de privata kasinona betalar till staten och den skatt på 4,80 euro per besökare som de statliga kasinona betalar till staten. Vid utvärderingen av den fördel som varje stödmottagande kasino har erhållit måste man emellertid ta hänsyn till vissa aspekter (som förklaras närmare i avsnitt V.4 ”Kvantifiering och återkrav”: varken kasinot i Mont Parnès eller det på Korfu verkar exempelvis ha betalat någon inträdesskatt till staten förrän 2000, vilket i det fallet innebär att fördelen motsvarar den skatt på 12 euro per besökare som de privata kasinona betalar till staten). |
| --- | --- |

(85)

Domstolen har slagit fast att en diskriminerande minskning av beskattningsunderlaget av detta slag innebär en förlust av skatteintäkter som motsvarar förbrukningen av statliga medel enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget (55). I detta fall avstår generellt sett den grekiska staten från en skatteintäkt från de statliga kasinona på 7,20 euro per besökare, dvs. skillnaden mellan skatten på 12 euro per besökare som de privata kasinona betalar till staten och den skatt på 4,80 euro per besökare som de statliga kasinona betalar till staten. Vid utvärderingen av den fördel som varje stödmottagande kasino har erhållit måste man emellertid ta hänsyn till vissa aspekter (som förklaras närmare i avsnitt V.4 ”Kvantifiering och återkrav”: varken kasinot i Mont Parnès eller det på Korfu verkar exempelvis ha betalat någon inträdesskatt till staten förrän 2000, vilket i det fallet innebär att fördelen motsvarar den skatt på 12 euro per besökare som de privata kasinona betalar till staten).

| (86) | Grekland har hävdat att eftersom de kasinon som tar ut en lägre inträdesavgift kan locka fler besökare, är det inte säkert att staten avstår från några intäkter. Grekland vidhåller därför att åtgärden inte utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(86)

Grekland har hävdat att eftersom de kasinon som tar ut en lägre inträdesavgift kan locka fler besökare, är det inte säkert att staten avstår från några intäkter. Grekland vidhåller därför att åtgärden inte utgör statligt stöd.

| (87) | Som redan nämnts i beslutet att inleda förfarandet godtar inte kommissionen detta argument. I linje med tidigare praxis anser kommissionen att det faktum att en skattelättnad för vissa skattebetalare kan medföra en ökning av den totala nivån av intäkter som samlats in genom den skatten inte nödvändigtvis innebär att åtgärden inte finansierats med statliga medel (56). |
| --- | --- |

(87)

Som redan nämnts i beslutet att inleda förfarandet godtar inte kommissionen detta argument. I linje med tidigare praxis anser kommissionen att det faktum att en skattelättnad för vissa skattebetalare kan medföra en ökning av den totala nivån av intäkter som samlats in genom den skatten inte nödvändigtvis innebär att åtgärden inte finansierats med statliga medel (56).

| (88) | De grekiska myndigheternas argument är felaktigt i den mening att den måttstock mot vilken de testar effekterna av skattediskrimineringen på statens budget påverkas av den fördel som ingår i åtgärden. I sitt argument har de grekiska myndigheterna beaktat den dynamiska effekten av en minskning av avgiften, som skulle kunna öka efterfrågan och eventuellt den skatt som uppbärs, eftersom den skatt som uppbärs står i proportion till antalet besökare. Denna jämförelse är emellertid felaktig, eftersom det i själva verket är den ojämlikhet som fördelen ger upphov till, dvs. att det föreligger en lägre avgift och därmed en lägre skattebörda per besökare, som gör att efterfrågan ökar. |
| --- | --- |

(88)

De grekiska myndigheternas argument är felaktigt i den mening att den måttstock mot vilken de testar effekterna av skattediskrimineringen på statens budget påverkas av den fördel som ingår i åtgärden. I sitt argument har de grekiska myndigheterna beaktat den dynamiska effekten av en minskning av avgiften, som skulle kunna öka efterfrågan och eventuellt den skatt som uppbärs, eftersom den skatt som uppbärs står i proportion till antalet besökare. Denna jämförelse är emellertid felaktig, eftersom det i själva verket är den ojämlikhet som fördelen ger upphov till, dvs. att det föreligger en lägre avgift och därmed en lägre skattebörda per besökare, som gör att efterfrågan ökar.

| (89) | Hur som helst har de grekiska myndigheterna inte lagt fram några bevis för att de totala skatteintäkterna från inträdesskatten för kasinon maximeras av detta system med ojämlika avgifter. Om kommissionen skulle godta ett argument om att en sänkning av inträdesavgiften till 6 euro leder till en ökning av den skatt som uppbärs, skulle skatteintäkterna maximeras om en inträdesbiljett kostade 6 euro vid alla kasinon, både statliga och privata, vilket talar emot Greklands påstående att detta uppnås till följd av den skattediskriminering som uppstår från de ojämlika avgifterna. |
| --- | --- |

(89)

Hur som helst har de grekiska myndigheterna inte lagt fram några bevis för att de totala skatteintäkterna från inträdesskatten för kasinon maximeras av detta system med ojämlika avgifter. Om kommissionen skulle godta ett argument om att en sänkning av inträdesavgiften till 6 euro leder till en ökning av den skatt som uppbärs, skulle skatteintäkterna maximeras om en inträdesbiljett kostade 6 euro vid alla kasinon, både statliga och privata, vilket talar emot Greklands påstående att detta uppnås till följd av den skattediskriminering som uppstår från de ojämlika avgifterna.

| (90) | Den omtvistade fördelen finansieras därmed genom statliga medel. |
| --- | --- |

(90)

Den omtvistade fördelen finansieras därmed genom statliga medel.

V.1.3   Selektivitet

| (91) | För att utgöra statligt stöd måste en åtgärd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget vara specifik eller selektiv i det att den gynnar ”vissa företag eller viss produktion”. |
| --- | --- |

(91)

För att utgöra statligt stöd måste en åtgärd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget vara specifik eller selektiv i det att den gynnar ”vissa företag eller viss produktion”.

| (92) | I domstolens rättspraxis fastställs följande (57): ”Vad beträffar bedömningen av kravet på selektivitet, som ingår i begreppet statligt stöd, följer det av fast rättspraxis att artikel 87.1 EG [nu artikel 107.1 i EUF-fördraget] innebär att det ska fastställas huruvida en nationell åtgärd, inom ramen för en viss rättsordning, kan gynna ’vissa företag eller viss produktion’ i jämförelse med andra företag som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation, med hänsyn till målsättningen med rättsordningen.” (58) Domstolen har dessutom vid ett flertal tillfällen slagit fast att det i artikel 107.1 i EUF-fördraget inte görs någon åtskillnad med utgångspunkt i stödåtgärdernas bakgrund och syften, utan att de definieras utifrån sina effekter (59). Enligt kommissionens egen praxis och EU:s rättspraxis i skatteärenden kan denna karaktär av selektiv fördel vara ett resultat antingen av ett undantag från skattereglerna i lag eller annan författning eller av skatteförvaltningens skönsmässiga praxis. En åtgärds selektiva karaktär kan emellertid vara motiverad ”av systemets art eller funktion”, och om så är fallet anses åtgärden inte vara statligt stöd (60). |
| --- | --- |

(92)

I domstolens rättspraxis fastställs följande (57): ”Vad beträffar bedömningen av kravet på selektivitet, som ingår i begreppet statligt stöd, följer det av fast rättspraxis att artikel 87.1 EG [nu artikel 107.1 i EUF-fördraget] innebär att det ska fastställas huruvida en nationell åtgärd, inom ramen för en viss rättsordning, kan gynna ’vissa företag eller viss produktion’ i jämförelse med andra företag som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation, med hänsyn till målsättningen med rättsordningen.” (58) Domstolen har dessutom vid ett flertal tillfällen slagit fast att det i artikel 107.1 i EUF-fördraget inte görs någon åtskillnad med utgångspunkt i stödåtgärdernas bakgrund och syften, utan att de definieras utifrån sina effekter (59). Enligt kommissionens egen praxis och EU:s rättspraxis i skatteärenden kan denna karaktär av selektiv fördel vara ett resultat antingen av ett undantag från skattereglerna i lag eller annan författning eller av skatteförvaltningens skönsmässiga praxis. En åtgärds selektiva karaktär kan emellertid vara motiverad ”av systemets art eller funktion”, och om så är fallet anses åtgärden inte vara statligt stöd (60).

| (93) | För det första konstaterar kommissionen att i det aktuella fallet utgörs det allmänna skattesystemet av det system som i princip är tillämpligt på alla kasinon och som fastställs i lag 2206/1994 och i ministerbeslutet om dess genomförande från 1995 (vilket bekräftats av de grekiska myndigheterna, se punkt 19). |
| --- | --- |

(93)

För det första konstaterar kommissionen att i det aktuella fallet utgörs det allmänna skattesystemet av det system som i princip är tillämpligt på alla kasinon och som fastställs i lag 2206/1994 och i ministerbeslutet om dess genomförande från 1995 (vilket bekräftats av de grekiska myndigheterna, se punkt 19).

| (94) | För det andra konstaterar kommissionen att åtgärden i fråga utgör en avvikelse från det allmänna skattesystemet. De grekiska myndigheterna har bekräftat att de särskilda bestämmelser som ska tillämpas på de statliga kasinona (och det privata kasinot i Thessaloniki) betraktas som undantag från de allmänna bestämmelserna i lag 2206/1994 och ministerbeslutet om dess genomförande från 1995 (se punkt 19 och följande punkter ovan). |
| --- | --- |

(94)

För det andra konstaterar kommissionen att åtgärden i fråga utgör en avvikelse från det allmänna skattesystemet. De grekiska myndigheterna har bekräftat att de särskilda bestämmelser som ska tillämpas på de statliga kasinona (och det privata kasinot i Thessaloniki) betraktas som undantag från de allmänna bestämmelserna i lag 2206/1994 och ministerbeslutet om dess genomförande från 1995 (se punkt 19 och följande punkter ovan).

| (95) | Kommissionen påpekar att fram till 2003 omfattades varken kasinot i Mont Parnès eller det på Korfu av kravet att överlåta 80 % av inträdesavgiften. För kasinot i Thessaloniki och det på Rhodos började, vilket noterats tidigare, denna förpliktelse att gälla när de beviljades tillstånd enligt lag 2206/1994, dvs. 1995 för Thessaloniki och 1996 för Rhodos. Inträdesavgiften har legat kvar på 6 euro fram till nu för kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki, och låg kvar på 6 euro för kasinot på Korfu fram till privatiseringen i augusti 2010, och för kasinot på Rhodos fram till privatiseringen 1999. Både kravet att överlåta 80 % och inträdesavgiften på 15 euro var emellertid bindande för de övriga kasinona från 1995 och har även tillämpats. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen påpekar att fram till 2003 omfattades varken kasinot i Mont Parnès eller det på Korfu av kravet att överlåta 80 % av inträdesavgiften. För kasinot i Thessaloniki och det på Rhodos började, vilket noterats tidigare, denna förpliktelse att gälla när de beviljades tillstånd enligt lag 2206/1994, dvs. 1995 för Thessaloniki och 1996 för Rhodos. Inträdesavgiften har legat kvar på 6 euro fram till nu för kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki, och låg kvar på 6 euro för kasinot på Korfu fram till privatiseringen i augusti 2010, och för kasinot på Rhodos fram till privatiseringen 1999. Både kravet att överlåta 80 % och inträdesavgiften på 15 euro var emellertid bindande för de övriga kasinona från 1995 och har även tillämpats.

| (96) | Kommissionen anser därför att åtgärden är selektiv. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen anser därför att åtgärden är selektiv.

| (97) | Kommissionen konstaterar för det tredje att en åtgärds selektiva karaktär kan motiveras av ”systemets art eller allmänna funktion”, dvs. av den omfattning i vilken undantagen från skattesystemet eller differentieringarna inom systemet är en direkt följd av grundprinciperna i eller riktlinjerna för systemet i den berörda medlemsstaten (detta är det tredje steget i selektivitetsanalysen). Kommissionen anser, i linje med domstolens fasta rättspraxis, att åtgärder som innebär att företag behandlas olika inte utgör statligt stöd när denna skillnad följer av det aktuella avgiftssystemets art och funktion (61). Denna motivering, som grundas på skattesystemets art och funktion, återspeglar en specifik skatteåtgärds samstämmighet med den interna logiken i skattesystemet i allmänhet. Kommissionens praxis och domstolens rättspraxis är emellertid mycket restriktiv när det gäller motiveringar av detta slag. De mål som åberopas måste utgöra en naturlig del av skattesystemet. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen konstaterar för det tredje att en åtgärds selektiva karaktär kan motiveras av ”systemets art eller allmänna funktion”, dvs. av den omfattning i vilken undantagen från skattesystemet eller differentieringarna inom systemet är en direkt följd av grundprinciperna i eller riktlinjerna för systemet i den berörda medlemsstaten (detta är det tredje steget i selektivitetsanalysen). Kommissionen anser, i linje med domstolens fasta rättspraxis, att åtgärder som innebär att företag behandlas olika inte utgör statligt stöd när denna skillnad följer av det aktuella avgiftssystemets art och funktion (61). Denna motivering, som grundas på skattesystemets art och funktion, återspeglar en specifik skatteåtgärds samstämmighet med den interna logiken i skattesystemet i allmänhet. Kommissionens praxis och domstolens rättspraxis är emellertid mycket restriktiv när det gäller motiveringar av detta slag. De mål som åberopas måste utgöra en naturlig del av skattesystemet.

| (98) | De grekiska myndigheterna har angett att omständigheterna för varje enskilt kasino skiljer sig åt, och att inträdesavgifterna fastställs mot bakgrund av dessa omständigheter, med beaktande av målet att fastställa ett pris som avskräcker personer med låg inkomst från att delta i hasardspel. |
| --- | --- |

(98)

De grekiska myndigheterna har angett att omständigheterna för varje enskilt kasino skiljer sig åt, och att inträdesavgifterna fastställs mot bakgrund av dessa omständigheter, med beaktande av målet att fastställa ett pris som avskräcker personer med låg inkomst från att delta i hasardspel.

| (99) | Kommissionen kan inte godta dessa argument. Det argument som framförts om att storleken på inträdesavgiften fastställs och är motiverad mot bakgrund av omständigheterna för varje enskilt kasino, med beaktande av att målet är att avskräcka personer med låg inkomst från att delta i hasardspel, rimmar illa med det faktum att kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki, som tar ut en inträdesavgift på 6 euro, är två kasinon som ligger nära stora befolkningscentra. Det går heller inte ihop med den bestämmelse som uttryckligen gör det möjligt att låta besökare gå in gratis under förutsättning att 80 % av avgiften ändå överlåts till staten. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen kan inte godta dessa argument. Det argument som framförts om att storleken på inträdesavgiften fastställs och är motiverad mot bakgrund av omständigheterna för varje enskilt kasino, med beaktande av att målet är att avskräcka personer med låg inkomst från att delta i hasardspel, rimmar illa med det faktum att kasinona i Mont Parnès och Thessaloniki, som tar ut en inträdesavgift på 6 euro, är två kasinon som ligger nära stora befolkningscentra. Det går heller inte ihop med den bestämmelse som uttryckligen gör det möjligt att låta besökare gå in gratis under förutsättning att 80 % av avgiften ändå överlåts till staten.

| (100) | Kommissionen konstaterar dessutom att det inte är uppenbart varför denna lägre inträdesavgift är nödvändig just för dessa kasinon och inte för andra. De grekiska myndigheterna har inte heller redogjort för den ekonomiska beräkning som ligger till grund för att den lägre inträdesavgiften fastställdes till 6 euro i stället för någon annan mellannivå eller, under förutsättning att det verkligen föreligger särskilda omständigheter – som enligt Grekland främst är kopplade till de särskilda kasinonas geografiska läge – varför alla stödmottagande kasinon måste ta ut samma inträdesavgift (som allmän regel, se ovan), i stället för ett pris som är anpassat efter deras specifika situation. Om man till exempel skulle hävda att den lägre inträdesavgiften är motiverad av faktorer som är specifika för varje enskilt kasinos geografiska läge, skulle detta resonemang hur som helst inte vara tillämpligt på kasinot i Thessaloniki, som inte verkar åtnjuta denna behandling till följd av sitt geografiska läge, utan snarare till följd av en nationell bestämmelse enligt vilken företag som etableras med stöd av utländskt kapital ska beviljas den mest förmånliga behandling som beviljas inhemska företag. Vid fastställandet av inträdesavgiften till kasinot i Thessaloniki verkar det vid den tidpunkten därför inte ha tagits någon hänsyn till kasinots geografiska läge. Ett ytterligare exempel är kasinot på Korfu, som började ta ut 15 euro i inträdesavgift när det privatiserades i augusti 2010. De grekiska myndigheterna har inte kunna lämna någon tillfredsställande förklaring till varför de särskilda omständigheter som hänvisas till ovan nu inte längre var tillämpliga, eller varför den lägre inträdesavgiften följaktligen inte längre var nödvändig. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen konstaterar dessutom att det inte är uppenbart varför denna lägre inträdesavgift är nödvändig just för dessa kasinon och inte för andra. De grekiska myndigheterna har inte heller redogjort för den ekonomiska beräkning som ligger till grund för att den lägre inträdesavgiften fastställdes till 6 euro i stället för någon annan mellannivå eller, under förutsättning att det verkligen föreligger särskilda omständigheter – som enligt Grekland främst är kopplade till de särskilda kasinonas geografiska läge – varför alla stödmottagande kasinon måste ta ut samma inträdesavgift (som allmän regel, se ovan), i stället för ett pris som är anpassat efter deras specifika situation. Om man till exempel skulle hävda att den lägre inträdesavgiften är motiverad av faktorer som är specifika för varje enskilt kasinos geografiska läge, skulle detta resonemang hur som helst inte vara tillämpligt på kasinot i Thessaloniki, som inte verkar åtnjuta denna behandling till följd av sitt geografiska läge, utan snarare till följd av en nationell bestämmelse enligt vilken företag som etableras med stöd av utländskt kapital ska beviljas den mest förmånliga behandling som beviljas inhemska företag. Vid fastställandet av inträdesavgiften till kasinot i Thessaloniki verkar det vid den tidpunkten därför inte ha tagits någon hänsyn till kasinots geografiska läge. Ett ytterligare exempel är kasinot på Korfu, som började ta ut 15 euro i inträdesavgift när det privatiserades i augusti 2010. De grekiska myndigheterna har inte kunna lämna någon tillfredsställande förklaring till varför de särskilda omständigheter som hänvisas till ovan nu inte längre var tillämpliga, eller varför den lägre inträdesavgiften följaktligen inte längre var nödvändig.

| (101) | Kommissionen drar slutsatsen att den berörda åtgärdens selektiva karaktär inte kan motiveras av systemets art eller allmänna funktion. Kommissionen anser att den omtvistade åtgärden innehåller ett diskriminerande inslag i form av en minskning av beskattningsunderlaget, vilket leder till en skatteförmån som gynnar individuellt bestämda kasinon, och att denna diskriminering inte är motiverad av logiken i det relevanta allmänna skattesystemet i Grekland. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen drar slutsatsen att den berörda åtgärdens selektiva karaktär inte kan motiveras av systemets art eller allmänna funktion. Kommissionen anser att den omtvistade åtgärden innehåller ett diskriminerande inslag i form av en minskning av beskattningsunderlaget, vilket leder till en skatteförmån som gynnar individuellt bestämda kasinon, och att denna diskriminering inte är motiverad av logiken i det relevanta allmänna skattesystemet i Grekland.

| (102) | Kommissionen drar slutsatsen att villkoret för selektivitet enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är uppfyllt. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen drar slutsatsen att villkoret för selektivitet enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är uppfyllt.

V.1.4   Snedvridning av konkurrensen och inverkan på handeln

| (103) | För att utgöra statligt stöd måste en åtgärd påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. Oavsett vilken rättslig ställning stödmottagaren har eller hur verksamheten finansieras, förutsätter detta villkor att stödmottagaren bedriver en ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(103)

För att utgöra statligt stöd måste en åtgärd påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. Oavsett vilken rättslig ställning stödmottagaren har eller hur verksamheten finansieras, förutsätter detta villkor att stödmottagaren bedriver en ekonomisk verksamhet.

| (104) | Enligt domstolens rättspraxis: ”För att kvalificera en nationell åtgärd som otillåtet statligt stöd är det inte nödvändigt att styrka att stödet faktiskt påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen, utan endast att det kan ha en sådan inverkan. Särskilt kan nämnas att om ett stöd som beviljas av en medlemsstat förstärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln inom gemenskapen, skall denna handel anses påverkad av detta stöd. [...] Det är inte nödvändigt att det gynnade företaget självt deltar i handeln mellan medlemsstaterna. När en medlemsstat beviljar ett stöd till ett företag, kan dess verksamhet inom landet upprätthållas eller öka på grund av detta, vilket leder till att möjligheterna för företag från andra medlemsstater att gå in på denna medlemsstats marknad minskar.” (62) För att en åtgärd ska anses snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna räcker det enligt fast rättspraxis (63) dessutom att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på konkurrensutsatta marknader på den inre marknaden (64). Kommissionen anser att de villkor som fastställs i rättspraxis är uppfyllda av följande skäl. |
| --- | --- |

(104)

Enligt domstolens rättspraxis: ”För att kvalificera en nationell åtgärd som otillåtet statligt stöd är det inte nödvändigt att styrka att stödet faktiskt påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider konkurrensen, utan endast att det kan ha en sådan inverkan. Särskilt kan nämnas att om ett stöd som beviljas av en medlemsstat förstärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln inom gemenskapen, skall denna handel anses påverkad av detta stöd. [...] Det är inte nödvändigt att det gynnade företaget självt deltar i handeln mellan medlemsstaterna. När en medlemsstat beviljar ett stöd till ett företag, kan dess verksamhet inom landet upprätthållas eller öka på grund av detta, vilket leder till att möjligheterna för företag från andra medlemsstater att gå in på denna medlemsstats marknad minskar.” (62) För att en åtgärd ska anses snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna räcker det enligt fast rättspraxis (63) dessutom att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på konkurrensutsatta marknader på den inre marknaden (64). Kommissionen anser att de villkor som fastställs i rättspraxis är uppfyllda av följande skäl.

| (105) | Den omtvistade åtgärden minskar den skatt som stödmottagarna måste betala jämfört med övriga kasinon i Grekland, vilket gör deras relativa ekonomiska ställning starkare och lönsamheten för deras investeringar större än vad som skulle ha varit fallet om detta enbart hade baserats på deras egna meriter. |
| --- | --- |

(105)

Den omtvistade åtgärden minskar den skatt som stödmottagarna måste betala jämfört med övriga kasinon i Grekland, vilket gör deras relativa ekonomiska ställning starkare och lönsamheten för deras investeringar större än vad som skulle ha varit fallet om detta enbart hade baserats på deras egna meriter.

| (106) | När det gäller villkoret om påverkan på handeln anses detta, vilket redan har nämnts, enligt fast rättspraxis vara uppfyllt om det stödmottagande företaget bedriver en ekonomisk verksamhet som inbegriper handel mellan medlemsstaterna. För att kunna dra slutsatsen att handeln mellan medlemsstaterna påverkas är det tillräckligt att stödet stärker företagets konkurrensställning i förhållande till andra konkurrerande företag på EU-marknaden. Denna slutsats påverkas inte av det faktum att ett stöd är av relativt ringa betydelse eller av att det stödmottagande företaget är litet eller att dess andel av EU-marknaden är relativt begränsad, och inte heller av det förhållande att stödmottagaren inte är verksam med export eller av att företaget exporterar nästan hela sin produktion utanför EU (65). |
| --- | --- |

(106)

När det gäller villkoret om påverkan på handeln anses detta, vilket redan har nämnts, enligt fast rättspraxis vara uppfyllt om det stödmottagande företaget bedriver en ekonomisk verksamhet som inbegriper handel mellan medlemsstaterna. För att kunna dra slutsatsen att handeln mellan medlemsstaterna påverkas är det tillräckligt att stödet stärker företagets konkurrensställning i förhållande till andra konkurrerande företag på EU-marknaden. Denna slutsats påverkas inte av det faktum att ett stöd är av relativt ringa betydelse eller av att det stödmottagande företaget är litet eller att dess andel av EU-marknaden är relativt begränsad, och inte heller av det förhållande att stödmottagaren inte är verksam med export eller av att företaget exporterar nästan hela sin produktion utanför EU (65).

| (107) | Grekland har hävdat att kasinonas geografiska läge och avstånden mellan dem innebär att de betjänar en lokal marknad och att åtgärden därmed inte kan snedvrida konkurrensen eller påverka handeln mellan medlemsstaterna. Enlig rättspraxis finns det emellertid inte någon gräns som fastställer den faktiska eller potentiella effekten på konkurrensen eller på handeln mellan medlemsstaterna, och detta villkor för att kunna tillämpa artikel 107.1 är därför inte avhängigt av huruvida de tjänster som tillhandahålls är lokala eller regionala, eller av storleken av det berörda verksamhetsområdet (66). |
| --- | --- |

(107)

Grekland har hävdat att kasinonas geografiska läge och avstånden mellan dem innebär att de betjänar en lokal marknad och att åtgärden därmed inte kan snedvrida konkurrensen eller påverka handeln mellan medlemsstaterna. Enlig rättspraxis finns det emellertid inte någon gräns som fastställer den faktiska eller potentiella effekten på konkurrensen eller på handeln mellan medlemsstaterna, och detta villkor för att kunna tillämpa artikel 107.1 är därför inte avhängigt av huruvida de tjänster som tillhandahålls är lokala eller regionala, eller av storleken av det berörda verksamhetsområdet (66).

| (108) | Grekland har också hävdat att marknaden för hasardspel inte är harmoniserad mellan medlemsstaterna, som därför är fria att reglera hasardspel på nationell nivå. Grekland hänvisar till domstolens rättspraxis som tillåter inskränkningar på den inre marknaden för tjänster för hasardspel i syfte att skydda konsumenter mot bedrägeri och brottslighet (67). |
| --- | --- |

(108)

Grekland har också hävdat att marknaden för hasardspel inte är harmoniserad mellan medlemsstaterna, som därför är fria att reglera hasardspel på nationell nivå. Grekland hänvisar till domstolens rättspraxis som tillåter inskränkningar på den inre marknaden för tjänster för hasardspel i syfte att skydda konsumenter mot bedrägeri och brottslighet (67).

| (109) | Kommissionen respekterar till fullo medlemsstaternas rätt att fastställa målsättningarna för sin politik i fråga om hasardspel, under förutsättning att eventuella inskränkningar av friheten att tillhandahålla tjänster är ägnade åt att förverkliga dessa målsättningar, att de inte går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dem, och att de tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt. Kommissionen kan emellertid inte godta att detta skulle innebära att den aktuella åtgärden inte har en snedvridande inverkan på konkurrensen eller påverkar handeln medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen respekterar till fullo medlemsstaternas rätt att fastställa målsättningarna för sin politik i fråga om hasardspel, under förutsättning att eventuella inskränkningar av friheten att tillhandahålla tjänster är ägnade åt att förverkliga dessa målsättningar, att de inte går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dem, och att de tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt. Kommissionen kan emellertid inte godta att detta skulle innebära att den aktuella åtgärden inte har en snedvridande inverkan på konkurrensen eller påverkar handeln medlemsstaterna.

| (110) | Aktörerna inom sektorn är ofta internationella hotellgrupper (68), som konkurrerar med varandra, vars beslut att investera i kasinon eller andra hotellanläggningar kan påverkas av åtgärden, eftersom den påverkar gruppernas och deras investeringars relativa lönsamhet. Kasinon etableras ofta på turistorter, vilket skulle innebära att närvaron av ett kasino kan locka turister till Grekland. Det är ministeriet för turism som ansvarar för kasinoverksamhet i Grekland. Kommissionen konstaterar vidare att det finns en viss gränsöverskridande rörlighet bland kunderna. Kasinotjänster tillhandahålls även i gränsöverskridande miljöer – kasinon tillhandahåller till exempel sådana tjänster på kryssningsfartyg mellan Grekland och Italien och andra destinationer. Mer generellt kan personer som vill spela välja mellan hasardspel i ett kasino eller hasardspel på Internet. Spel på Internet är en internationell verksamhet, och spelare i Grekland kan få tillgång till tjänster av detta slag från aktörer i andra medlemsstater. Hasardspel på Internet omfattades faktiskt av den dom som Grekland hänvisat till (se punkt 108). De grekiska myndigheterna har ifrågasatt den möjlighet till konkurrens med andra former av hasardspel som anges i beslutet att inleda förfarandet med hänvisning till att hasardspel på Internet för närvarande är förbjudet i Grekland. Trots det aktuella rättsläget i Grekland har de grekiska myndigheterna emellertid själva medgett att hasardspel på Internet har växt till ”okontrollerbara proportioner” (69). Man bör i detta sammanhang även nämna domstolens dom i mål C-65/05, kommissionen mot Grekland, i vilken domstolen slog fast att lag 3037/2002, som syftar till att förbjuda hasardspel på Internet i Grekland, utgjorde ett omotiverat hinder för etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster (70). |
| --- | --- |

(110)

Aktörerna inom sektorn är ofta internationella hotellgrupper (68), som konkurrerar med varandra, vars beslut att investera i kasinon eller andra hotellanläggningar kan påverkas av åtgärden, eftersom den påverkar gruppernas och deras investeringars relativa lönsamhet. Kasinon etableras ofta på turistorter, vilket skulle innebära att närvaron av ett kasino kan locka turister till Grekland. Det är ministeriet för turism som ansvarar för kasinoverksamhet i Grekland. Kommissionen konstaterar vidare att det finns en viss gränsöverskridande rörlighet bland kunderna. Kasinotjänster tillhandahålls även i gränsöverskridande miljöer – kasinon tillhandahåller till exempel sådana tjänster på kryssningsfartyg mellan Grekland och Italien och andra destinationer. Mer generellt kan personer som vill spela välja mellan hasardspel i ett kasino eller hasardspel på Internet. Spel på Internet är en internationell verksamhet, och spelare i Grekland kan få tillgång till tjänster av detta slag från aktörer i andra medlemsstater. Hasardspel på Internet omfattades faktiskt av den dom som Grekland hänvisat till (se punkt 108). De grekiska myndigheterna har ifrågasatt den möjlighet till konkurrens med andra former av hasardspel som anges i beslutet att inleda förfarandet med hänvisning till att hasardspel på Internet för närvarande är förbjudet i Grekland. Trots det aktuella rättsläget i Grekland har de grekiska myndigheterna emellertid själva medgett att hasardspel på Internet har växt till ”okontrollerbara proportioner” (69). Man bör i detta sammanhang även nämna domstolens dom i mål C-65/05, kommissionen mot Grekland, i vilken domstolen slog fast att lag 3037/2002, som syftar till att förbjuda hasardspel på Internet i Grekland, utgjorde ett omotiverat hinder för etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster (70).

| (111) | Dessutom påverkar den allmänna ekonomiska krisen konsumenternas vanor och den disponibla inkomst som är tillgänglig för nöjesändamål, t.ex. användningen av kasinotjänster. I detta särskilda sammanhang påverkar en differentiering av inträdesavgifter i ännu högre grad konsumenternas val, vilket ökar sannolikheten för en snedvridning av konkurrensen på marknaden för kasinoverksamhet. |
| --- | --- |

(111)

Dessutom påverkar den allmänna ekonomiska krisen konsumenternas vanor och den disponibla inkomst som är tillgänglig för nöjesändamål, t.ex. användningen av kasinotjänster. I detta särskilda sammanhang påverkar en differentiering av inträdesavgifter i ännu högre grad konsumenternas val, vilket ökar sannolikheten för en snedvridning av konkurrensen på marknaden för kasinoverksamhet.

| (112) | Myndigheterna och Mont Parnès har hävdat att även om man antar att den lägre inträdesavgiften på 6 euro kan ha påverkat eller skulle kunna påverka ett utländskt företags beslut att investera i ett kasino i Grekland, skulle detta utländska företag alltid kunna åberopa lagdekret 2687/1953. Kommissionen konstaterar att dekretet inte tillämpas per automatik, och skulle i själva verket tillåta att den förmånligare behandling som ges till de stödmottagande kasinona (dvs. den lägre inträdesavgiften på 6 euro) också beviljades till andra företag. Den åtgärden skulle därför ytterligare kunna förvärra den skattediskriminering som bedömningen gäller. Kommissionen konstaterar vidare att även om andra kasinon skulle ha kunnat åberopa lagdekret 2687/1953 om de hade dragit till sig utländskt kapital och skickat in en ansökan i god tid, omfattas dess tillämpning av särskilda skönsmässiga regler som gör det till en selektiv åtgärd. Det enda andra exemplet på en potentiell tillämpning av lagen som kommissionen har uppmärksammats på avser kasinot på Syros, som lämnade in en ansökan, men vars ansökan avslogs eftersom den hade skickats in efter det att det utländska kapitalet strömmat in och inte före. |
| --- | --- |

(112)

Myndigheterna och Mont Parnès har hävdat att även om man antar att den lägre inträdesavgiften på 6 euro kan ha påverkat eller skulle kunna påverka ett utländskt företags beslut att investera i ett kasino i Grekland, skulle detta utländska företag alltid kunna åberopa lagdekret 2687/1953. Kommissionen konstaterar att dekretet inte tillämpas per automatik, och skulle i själva verket tillåta att den förmånligare behandling som ges till de stödmottagande kasinona (dvs. den lägre inträdesavgiften på 6 euro) också beviljades till andra företag. Den åtgärden skulle därför ytterligare kunna förvärra den skattediskriminering som bedömningen gäller. Kommissionen konstaterar vidare att även om andra kasinon skulle ha kunnat åberopa lagdekret 2687/1953 om de hade dragit till sig utländskt kapital och skickat in en ansökan i god tid, omfattas dess tillämpning av särskilda skönsmässiga regler som gör det till en selektiv åtgärd. Det enda andra exemplet på en potentiell tillämpning av lagen som kommissionen har uppmärksammats på avser kasinot på Syros, som lämnade in en ansökan, men vars ansökan avslogs eftersom den hade skickats in efter det att det utländska kapitalet strömmat in och inte före.

| (113) | När kasinot i Mont Parnès privatiserades innehöll avtalet dessutom en särskild bestämmelse om möjligheten att beviljas tillstånd för ett andra kasino i samma region. Sannolikheten för investeringar i en sådan verksamhet skulle definitivt vara beroende av konkurrensvillkoren i förhållande till den befintliga aktören. Eftersom det inte kan uteslutas att kasinon kan konkurrera med liknande företag i andra medlemsstater, måste detta villkor i artikel 107.1 i EUF-fördraget anses vara uppfyllt. |
| --- | --- |

(113)

När kasinot i Mont Parnès privatiserades innehöll avtalet dessutom en särskild bestämmelse om möjligheten att beviljas tillstånd för ett andra kasino i samma region. Sannolikheten för investeringar i en sådan verksamhet skulle definitivt vara beroende av konkurrensvillkoren i förhållande till den befintliga aktören. Eftersom det inte kan uteslutas att kasinon kan konkurrera med liknande företag i andra medlemsstater, måste detta villkor i artikel 107.1 i EUF-fördraget anses vara uppfyllt.

| (114) | Kommissionen drar därför slutsatsen att den omtvistade åtgärden kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna genom att eventuellt förbättra driftsvillkoren för stödmottagarna, som direkt deltar i ekonomiska verksamheter och är skyldiga att betala denna skatt på kasinobiljetter i Grekland. |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen drar därför slutsatsen att den omtvistade åtgärden kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna genom att eventuellt förbättra driftsvillkoren för stödmottagarna, som direkt deltar i ekonomiska verksamheter och är skyldiga att betala denna skatt på kasinobiljetter i Grekland.

V.1.5   Slutsats

| (115) | Kommissionen drar slutsatsen att villkoret för förekomsten av stöd enligt artikel 107 i EUF-fördraget är uppfyllt, och att åtgärden utgör statligt stöd till förmån för de kasinon som har en lägre inträdesavgift. Det rör sig om kasinona i Mont Parnès, på Korfu, i Thessaloniki och på Rhodos. Kommissionen har förstått att kasinot på Rhodos inte längre tar emot stöd, eftersom det slutade att ta ut den lägre inträdesavgiften när det privatiserades i april 1999. Kommissionen anser att varken de grekiska myndigheterna eller Mont Parnès har framfört några argument som skulle kunna ändra denna slutsats. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen drar slutsatsen att villkoret för förekomsten av stöd enligt artikel 107 i EUF-fördraget är uppfyllt, och att åtgärden utgör statligt stöd till förmån för de kasinon som har en lägre inträdesavgift. Det rör sig om kasinona i Mont Parnès, på Korfu, i Thessaloniki och på Rhodos. Kommissionen har förstått att kasinot på Rhodos inte längre tar emot stöd, eftersom det slutade att ta ut den lägre inträdesavgiften när det privatiserades i april 1999. Kommissionen anser att varken de grekiska myndigheterna eller Mont Parnès har framfört några argument som skulle kunna ändra denna slutsats.

V.2   Stödets förenlighet

| (116) | Som anges i beslutet att inleda förfarandet anser kommissionen att åtgärden inte omfattas av något av de undantag som fastställs i artiklarna 106 eller 107 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(116)

Som anges i beslutet att inleda förfarandet anser kommissionen att åtgärden inte omfattas av något av de undantag som fastställs i artiklarna 106 eller 107 i EUF-fördraget.

| (117) | Grekland har hittills hävdat att det inte föreligger något statligt stöd, och har inte framfört några argument för att visa att ett eventuellt stöd skulle vara förenligt. |
| --- | --- |

(117)

Grekland har hittills hävdat att det inte föreligger något statligt stöd, och har inte framfört några argument för att visa att ett eventuellt stöd skulle vara förenligt.

| (118) | Som förklarats tidigare erkänner kommissionen, om inte annat följer av EU-rätten, medlemsstaternas rätt att reglera hasardspel på sitt eget territorium, och godtar att reglering av detta slag, som syftar till att kontrollera och motverka hasardspel, är ett legitimt mål om allmän ordning. Även om detta faktiskt var syftet med stödet, anser kommissionen emellertid inte att stödet därigenom faller inom tillämpningsområdet för artikel 106.2 i EUF-fördraget. Hur som helst, vilket påpekats ovan, rimmar argumentet att åtgärden syftar till att motverka hasardspel illa med det faktum att några av de kasinon som tillämpar en inträdesavgift på 6 euro ligger närmast Greklands största befolkningscentrum. Det går heller inte ihop med den uttryckliga bestämmelse som gör det möjligt för kasinon att medge gratis inträde under förutsättning att 80 % av avgiften ändå överlåts till staten. |
| --- | --- |

(118)

Som förklarats tidigare erkänner kommissionen, om inte annat följer av EU-rätten, medlemsstaternas rätt att reglera hasardspel på sitt eget territorium, och godtar att reglering av detta slag, som syftar till att kontrollera och motverka hasardspel, är ett legitimt mål om allmän ordning. Även om detta faktiskt var syftet med stödet, anser kommissionen emellertid inte att stödet därigenom faller inom tillämpningsområdet för artikel 106.2 i EUF-fördraget. Hur som helst, vilket påpekats ovan, rimmar argumentet att åtgärden syftar till att motverka hasardspel illa med det faktum att några av de kasinon som tillämpar en inträdesavgift på 6 euro ligger närmast Greklands största befolkningscentrum. Det går heller inte ihop med den uttryckliga bestämmelse som gör det möjligt för kasinon att medge gratis inträde under förutsättning att 80 % av avgiften ändå överlåts till staten.

| (119) | De undantag som fastställs i artikel 107.2 i EUF-fördraget och som rör stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser samt stöd som ges till vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland är inte tillämpliga i detta fall. |
| --- | --- |

(119)

De undantag som fastställs i artikel 107.2 i EUF-fördraget och som rör stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser samt stöd som ges till vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland är inte tillämpliga i detta fall.

| (120) | Det undantag som fastställs i artikel 107.3 a som tillåter stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning är inte heller tillämpligt, eftersom den åtgärd som bedömningen gäller inte är underkastad ett krav på att stödmottagaren bedriver något slags verksamhet i regioner där det råder särskilda omständigheter (71). |
| --- | --- |

(120)

Det undantag som fastställs i artikel 107.3 a som tillåter stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning är inte heller tillämpligt, eftersom den åtgärd som bedömningen gäller inte är underkastad ett krav på att stödmottagaren bedriver något slags verksamhet i regioner där det råder särskilda omständigheter (71).

| (121) | Den omtvistade åtgärden kan inte heller anses främja genomförandet av ett projekt av gemensamt europeiskt intresse eller avhjälpa en allvarlig störning i Greklands ekonomi enligt artikel 107.3 b. Syftet är inte heller att främja kultur och bevara kulturarvet enligt artikel 107.3 d. |
| --- | --- |

(121)

Den omtvistade åtgärden kan inte heller anses främja genomförandet av ett projekt av gemensamt europeiskt intresse eller avhjälpa en allvarlig störning i Greklands ekonomi enligt artikel 107.3 b. Syftet är inte heller att främja kultur och bevara kulturarvet enligt artikel 107.3 d.

| (122) | Slutligen måste den omtvistade åtgärden granskas mot bakgrund av artikel 107.3 c, där det föreskrivs att stöd ska tillåtas för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i en negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Det ska emellertid påpekas att den omtvistade åtgärden inte omfattas av något av de fall för vilka kommissionen har godtagit att denna punkt är tillämplig, eller av några av de riktlinjer eller ramar som definierar de omständigheter inom vilka vissa typer av stöd kan anses vara förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(122)

Slutligen måste den omtvistade åtgärden granskas mot bakgrund av artikel 107.3 c, där det föreskrivs att stöd ska tillåtas för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i en negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Det ska emellertid påpekas att den omtvistade åtgärden inte omfattas av något av de fall för vilka kommissionen har godtagit att denna punkt är tillämplig, eller av några av de riktlinjer eller ramar som definierar de omständigheter inom vilka vissa typer av stöd kan anses vara förenligt med den inre marknaden.

| (123) | Den omtvistade åtgärden utgör driftsstöd som på konstlad väg förstärker vissa företags konkurrensställning i förhållande till andra liknande företag och som inte är underkastat något krav på att stödmottagarna ska genomföra särskilda åtgärder som syftar till att uppnå politiska mål av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

(123)

Den omtvistade åtgärden utgör driftsstöd som på konstlad väg förstärker vissa företags konkurrensställning i förhållande till andra liknande företag och som inte är underkastat något krav på att stödmottagarna ska genomföra särskilda åtgärder som syftar till att uppnå politiska mål av gemensamt intresse.

| (124) | Den fördel som den omtvistade åtgärden ger upphov till är inte kopplad till exempelvis investeringar, sysselsättningsskapande eller särskilda projekt. Den befriar endast de berörda företagen från kostnader som normalt belastar liknande företag, och måste därför betraktas som driftsstöd. Driftsstöd faller i princip inte inom tillämpningsområdet för artikel 107.3 c eftersom det snedvrider konkurrensen inom de sektorer där det ges, samtidigt som det som sådant inte är ägnat att uppnå de mål som fastställs i den bestämmelsen (72). Även om ett sådant stöd i undantagsfall kan beviljas i regioner som är stödberättigande enligt undantaget i artikel 107.3 c i EUF-fördraget, och även om vissa regioner i Grekland är stödberättigande, hyser kommissionen allvarliga tvivel om huruvida villkoren för driftsstödets förenlighet är uppfyllda i föreliggande ärende. I linje med kommissionens fasta praxis kan sådant stöd inte anses vara förenligt med den inre marknaden eftersom det varken underlättar utvecklingen av några näringsverksamheter eller regioner eller är tidsbegränsat, gradvist avtagande eller står i proportion till vad som är nödvändigt för att åtgärda ett visst ekonomiskt handikapp hos de berörda områdena. |
| --- | --- |

(124)

Den fördel som den omtvistade åtgärden ger upphov till är inte kopplad till exempelvis investeringar, sysselsättningsskapande eller särskilda projekt. Den befriar endast de berörda företagen från kostnader som normalt belastar liknande företag, och måste därför betraktas som driftsstöd. Driftsstöd faller i princip inte inom tillämpningsområdet för artikel 107.3 c eftersom det snedvrider konkurrensen inom de sektorer där det ges, samtidigt som det som sådant inte är ägnat att uppnå de mål som fastställs i den bestämmelsen (72). Även om ett sådant stöd i undantagsfall kan beviljas i regioner som är stödberättigande enligt undantaget i artikel 107.3 c i EUF-fördraget, och även om vissa regioner i Grekland är stödberättigande, hyser kommissionen allvarliga tvivel om huruvida villkoren för driftsstödets förenlighet är uppfyllda i föreliggande ärende. I linje med kommissionens fasta praxis kan sådant stöd inte anses vara förenligt med den inre marknaden eftersom det varken underlättar utvecklingen av några näringsverksamheter eller regioner eller är tidsbegränsat, gradvist avtagande eller står i proportion till vad som är nödvändigt för att åtgärda ett visst ekonomiskt handikapp hos de berörda områdena.

| (125) | Följaktligen dras slutsatsen att den åtgärd som bedömningen gäller är oförenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(125)

Följaktligen dras slutsatsen att den åtgärd som bedömningen gäller är oförenlig med den inre marknaden.

V.3   Stödets laglighet

| (126) | Som anges i beslutet att inleda förfarandet har kommissionen, med tanke på att de första rättakterna som inför differentierad prissättning för kasinon härrör från 1994 och 1995, prövat om åtgärden i sin helhet utgör ”befintligt stöd” i den mening som avses i artikel 108.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(126)

Som anges i beslutet att inleda förfarandet har kommissionen, med tanke på att de första rättakterna som inför differentierad prissättning för kasinon härrör från 1994 och 1995, prövat om åtgärden i sin helhet utgör ”befintligt stöd” i den mening som avses i artikel 108.1 i EUF-fördraget.

| (127) | Skattediskrimineringen infördes olagligt – dvs. i den mening som avses i EU:s regler om statligt stöd – 1995, då de grekiska myndigheterna valde att undanta vissa kasinon från den allmänna regeln enligt lag 2206/1994 och ministerbeslutet från 1995. De grekiska myndigheterna lät bland annat de statliga kasinona i Mont Parnès, på Korfu och på Rhodos fortsätta att tillämpa en lägre inträdesavgift på 6 euro i stället för standardavgiften på 15 euro, och beviljade 1995 även denna förmånligare behandling till kasinot i Thessaloniki enligt lagdekretet om utländskt kapital från 1953. Standardavgiften på 15 euro har fastställts för och tillämpas fullt ut av de övriga fem privata kasinon som sedan 1995 har etablerats och beviljats tillstånd enligt lag 2206/1994. Enligt lag 3139/2003 upprätthölls dessutom den lägre inträdesavgiften på 6 euro specifikt för kasinot i Mont Parnès och det på Korfu, vilket innebar att skattediskrimineringen olagligen förlängdes och bekräftades. Kasinot i Thessaloniki gynnas av diskrimineringen eftersom det behandlas på samma sätt det i Mont Parnès och det på Korfu, vilket bekräftades genom presidentdekret 290/1995, utfärdat inom ramen för lagen från 1953 (vilket förklarats tidigare). De bestämmelser som tillämpas på kasinot i Thessaloniki är nära kopplade till dem som tillämpas på det i Mont Parnès och på Korfu. De grekiska myndigheterna har uppgett att frågan om inträdesavgiften togs upp för behandling efter 1995, då verksamhetsledaren för kasinot i Thessaloniki begärde att inträdesavgiften till kasinot i Thessaloniki skulle fastställas till samma nivå som den för kasinot i Mont Parnès, dvs. 6 euro. Efter ett yttrande från statens rättsliga råd (yttrande 631/1997) godkändes denna begäran (73). Därför kan man anta att om behandlingen av Mont Parnès och det på Korfu hade ändrats 2003, så att de skulle ha behövt ta ut en inträdesavgift på 15 euro, skulle även behandlingen av kasinot i Thessaloniki ha ändrats. Detta skedde emellertid inte utan skattediskrimineringen enligt de nationella bestämmelserna fortsatte. |
| --- | --- |

(127)

Skattediskrimineringen infördes olagligt – dvs. i den mening som avses i EU:s regler om statligt stöd – 1995, då de grekiska myndigheterna valde att undanta vissa kasinon från den allmänna regeln enligt lag 2206/1994 och ministerbeslutet från 1995. De grekiska myndigheterna lät bland annat de statliga kasinona i Mont Parnès, på Korfu och på Rhodos fortsätta att tillämpa en lägre inträdesavgift på 6 euro i stället för standardavgiften på 15 euro, och beviljade 1995 även denna förmånligare behandling till kasinot i Thessaloniki enligt lagdekretet om utländskt kapital från 1953. Standardavgiften på 15 euro har fastställts för och tillämpas fullt ut av de övriga fem privata kasinon som sedan 1995 har etablerats och beviljats tillstånd enligt lag 2206/1994. Enligt lag 3139/2003 upprätthölls dessutom den lägre inträdesavgiften på 6 euro specifikt för kasinot i Mont Parnès och det på Korfu, vilket innebar att skattediskrimineringen olagligen förlängdes och bekräftades. Kasinot i Thessaloniki gynnas av diskrimineringen eftersom det behandlas på samma sätt det i Mont Parnès och det på Korfu, vilket bekräftades genom presidentdekret 290/1995, utfärdat inom ramen för lagen från 1953 (vilket förklarats tidigare). De bestämmelser som tillämpas på kasinot i Thessaloniki är nära kopplade till dem som tillämpas på det i Mont Parnès och på Korfu. De grekiska myndigheterna har uppgett att frågan om inträdesavgiften togs upp för behandling efter 1995, då verksamhetsledaren för kasinot i Thessaloniki begärde att inträdesavgiften till kasinot i Thessaloniki skulle fastställas till samma nivå som den för kasinot i Mont Parnès, dvs. 6 euro. Efter ett yttrande från statens rättsliga råd (yttrande 631/1997) godkändes denna begäran (73). Därför kan man anta att om behandlingen av Mont Parnès och det på Korfu hade ändrats 2003, så att de skulle ha behövt ta ut en inträdesavgift på 15 euro, skulle även behandlingen av kasinot i Thessaloniki ha ändrats. Detta skedde emellertid inte utan skattediskrimineringen enligt de nationella bestämmelserna fortsatte.

| (128) | Ingen av de åtgärder som gynnar särskilda kasinon enligt vad som beskrivs ovan anmäldes någonsin till eller godkändes av kommissionen, förvisso inte enligt EU:s regler om statligt stöd. |
| --- | --- |

(128)

Ingen av de åtgärder som gynnar särskilda kasinon enligt vad som beskrivs ovan anmäldes någonsin till eller godkändes av kommissionen, förvisso inte enligt EU:s regler om statligt stöd.

| (129) | Enligt Artikel 15 i procedurförordningen (74) har kommissionen befogenheter att återkräva stöd inom en preskriptionstid på tio år. Preskriptionstiden ska börja den dag då det olagliga stödet beviljas mottagaren antingen som individuellt stöd eller på grundval av en stödordning. Preskriptionstiden ska avbrytas av varje åtgärd avseende det olagliga stödet som vidtas av kommissionen eller av en medlemsstat som agerar på kommissionens begäran. Vid varje avbrott ska tiden börja räknas på nytt. Preskriptionstiden ska avbrytas under den tid då kommissionens beslut är föremål för förfaranden vid Europeiska unionens domstol. Varje stöd för vilket preskriptionstiden har löpt ut ska betraktas som befintligt stöd. Enligt artikel 1 c i samma förordning utgör emellertid eventuella ändringar av befintligt stöd nytt stöd. |
| --- | --- |

(129)

Enligt Artikel 15 i procedurförordningen (74) har kommissionen befogenheter att återkräva stöd inom en preskriptionstid på tio år. Preskriptionstiden ska börja den dag då det olagliga stödet beviljas mottagaren antingen som individuellt stöd eller på grundval av en stödordning. Preskriptionstiden ska avbrytas av varje åtgärd avseende det olagliga stödet som vidtas av kommissionen eller av en medlemsstat som agerar på kommissionens begäran. Vid varje avbrott ska tiden börja räknas på nytt. Preskriptionstiden ska avbrytas under den tid då kommissionens beslut är föremål för förfaranden vid Europeiska unionens domstol. Varje stöd för vilket preskriptionstiden har löpt ut ska betraktas som befintligt stöd. Enligt artikel 1 c i samma förordning utgör emellertid eventuella ändringar av befintligt stöd nytt stöd.

| (130) | Kommissionen konstaterar att enligt unionsdomstolarnas rättspraxis ger inte ”den preskriptionstid som angivits i artikel 15 i tillämpningsföreskrifterna för statsstöd uttryck för någon allmän princip enligt vilken nytt stöd omvandlas till befintligt stöd, utan endast medför att stöd som införts mer än tio år innan kommissionen först ingrep inte kan återkrävas” (75). |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen konstaterar att enligt unionsdomstolarnas rättspraxis ger inte ”den preskriptionstid som angivits i artikel 15 i tillämpningsföreskrifterna för statsstöd uttryck för någon allmän princip enligt vilken nytt stöd omvandlas till befintligt stöd, utan endast medför att stöd som införts mer än tio år innan kommissionen först ingrep inte kan återkrävas” (75).

| (131) | I detta ärende vidtog kommissionen inte åtgärder, och Grekland agerade inte på kommissionens begäran, förrän 2009. Kommissionen agerade den 21 oktober 2009 då den översände klagomålet till Grekland och bad Grekland att klargöra de punkter som tagits upp. |
| --- | --- |

(131)

I detta ärende vidtog kommissionen inte åtgärder, och Grekland agerade inte på kommissionens begäran, förrän 2009. Kommissionen agerade den 21 oktober 2009 då den översände klagomålet till Grekland och bad Grekland att klargöra de punkter som tagits upp.

| (132) | Följaktligen utgör allt stöd som beviljats enligt denna åtgärd på eller efter den 21 oktober 1999 (dvs. tio år efter den dag då kommissionen översände klagomålet till den grekiska staten och begärde upplysningar) nytt och olagligt stöd, som införts utan att först ha anmälts till kommissionen eller utan att kommissionen fattat ett beslut, om inte annat följer av tillämpningen av artikel 15 i procedurförordningen i fråga om återkrav (se nedan). |
| --- | --- |

(132)

Följaktligen utgör allt stöd som beviljats enligt denna åtgärd på eller efter den 21 oktober 1999 (dvs. tio år efter den dag då kommissionen översände klagomålet till den grekiska staten och begärde upplysningar) nytt och olagligt stöd, som införts utan att först ha anmälts till kommissionen eller utan att kommissionen fattat ett beslut, om inte annat följer av tillämpningen av artikel 15 i procedurförordningen i fråga om återkrav (se nedan).

V.4   Kvantifiering och återkrav

| (133) | Den omtvistade åtgärden infördes utan att först ha anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget. Åtgärden utgör därför olagligt stöd. |
| --- | --- |

(133)

Den omtvistade åtgärden infördes utan att först ha anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget. Åtgärden utgör därför olagligt stöd.

| (134) | I artikel 14 i procedurförordningen fastställs att när olagligt statligt stöd konstateras vara oförenligt med den inre marknaden ska stödet återkrävas från mottagaren, om detta inte skulle stå i strid med en allmän princip i unionsrätten. Genom att återkräva stödet återställs så långt som möjligt det konkurrensläge som rådde innan stödet beviljades. Inga argument från de grekiska myndigheterna eller Mont Parnès motiverar något generellt undantag från denna grundläggande princip. |
| --- | --- |

(134)

I artikel 14 i procedurförordningen fastställs att när olagligt statligt stöd konstateras vara oförenligt med den inre marknaden ska stödet återkrävas från mottagaren, om detta inte skulle stå i strid med en allmän princip i unionsrätten. Genom att återkräva stödet återställs så långt som möjligt det konkurrensläge som rådde innan stödet beviljades. Inga argument från de grekiska myndigheterna eller Mont Parnès motiverar något generellt undantag från denna grundläggande princip.

| (135) | I artikel 14.1 i procedurförordningen föreskrivs följande: ”Kommissionen skall inte återkräva stödet om detta skulle stå i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten”. I domstolens rättspraxis och kommissionens egen beslutspraxis fastställs bland annat att ett återkrav av stödet skulle stå i strid med en allmän princip i EU:s lagstiftning om kommissionen genom sitt agerande har väckt berättigade förväntningar hos en stödmottagare om att stödet har beviljats i enlighet med EU-rätten (76). |
| --- | --- |

(135)

I artikel 14.1 i procedurförordningen föreskrivs följande: ”Kommissionen skall inte återkräva stödet om detta skulle stå i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten”. I domstolens rättspraxis och kommissionens egen beslutspraxis fastställs bland annat att ett återkrav av stödet skulle stå i strid med en allmän princip i EU:s lagstiftning om kommissionen genom sitt agerande har väckt berättigade förväntningar hos en stödmottagare om att stödet har beviljats i enlighet med EU-rätten (76).

| (136) | I sin dom i målet Forum 187 slog domstolen fast följande: ”Rätten att åberopa principen om skydd för berättigade förväntningar omfattar varje rättssökande hos vilken en gemenskapsinstitution har väckt grundade förhoppningar. Det går för övrigt inte att åberopa ett åsidosättande av denna princip om det allmänna inte har gett exakta försäkringar till nämnda personer. Likaså gäller att när en försiktig och medveten ekonomisk aktör skulle kunna förutse att en gemenskapsåtgärd kommer att vidtas som kan påverka hans intressen, kan han inte åberopa en sådan princip när denna åtgärd har vidtagits.” (77) |
| --- | --- |

(136)

I sin dom i målet Forum 187 slog domstolen fast följande: ”Rätten att åberopa principen om skydd för berättigade förväntningar omfattar varje rättssökande hos vilken en gemenskapsinstitution har väckt grundade förhoppningar. Det går för övrigt inte att åberopa ett åsidosättande av denna princip om det allmänna inte har gett exakta försäkringar till nämnda personer. Likaså gäller att när en försiktig och medveten ekonomisk aktör skulle kunna förutse att en gemenskapsåtgärd kommer att vidtas som kan påverka hans intressen, kan han inte åberopa en sådan princip när denna åtgärd har vidtagits.” (77)

| (137) | När det gäller de grekiska myndigheternas och Mont Parnès påstående att ett återkrav av stödet skulle strida mot principen om medborgarnas berättigade förväntningar, till följd av ett domslut enligt nationell rätt som utfärdats av det grekiska statsrådet, konstaterar kommissionen att det i det fallet rör sig om en nationell åtgärd som vidtagits av en nationell myndighet, och inte om en åtgärd som vidtagits av en EU-myndighet inom ramen för ovan angivna rättspraxis. Dessutom grundades statsrådets dom enbart på nationell rätt, och berörde inte några statsstödsfrågor eller klassificeringen av åtgärder som statligt stöd. Kommissionen kan därför inte avstå från att återkräva stödet på grundval av dessa argument. |
| --- | --- |

(137)

När det gäller de grekiska myndigheternas och Mont Parnès påstående att ett återkrav av stödet skulle strida mot principen om medborgarnas berättigade förväntningar, till följd av ett domslut enligt nationell rätt som utfärdats av det grekiska statsrådet, konstaterar kommissionen att det i det fallet rör sig om en nationell åtgärd som vidtagits av en nationell myndighet, och inte om en åtgärd som vidtagits av en EU-myndighet inom ramen för ovan angivna rättspraxis. Dessutom grundades statsrådets dom enbart på nationell rätt, och berörde inte några statsstödsfrågor eller klassificeringen av åtgärder som statligt stöd. Kommissionen kan därför inte avstå från att återkräva stödet på grundval av dessa argument.

| (138) | Grekland och Mont Parnès har hävdat att Loutraki dröjde med att lämna in ett klagomål till kommissionen, och därmed kränkte principen om förbud mot rättsmissbruk. Kommissionen noterar att ett dröjsmål från en klagande under alla omständigheter inte kan förhindra återkrav av olagligt stöd, om inte annat följer av den preskriptionstid på tio år som fastställs i artikel 15 i procedurförordningen. |
| --- | --- |

(138)

Grekland och Mont Parnès har hävdat att Loutraki dröjde med att lämna in ett klagomål till kommissionen, och därmed kränkte principen om förbud mot rättsmissbruk. Kommissionen noterar att ett dröjsmål från en klagande under alla omständigheter inte kan förhindra återkrav av olagligt stöd, om inte annat följer av den preskriptionstid på tio år som fastställs i artikel 15 i procedurförordningen.

| (139) | Kommissionen kan därför inte godta de argument som de grekiska myndigheterna och Mont Parnès har lagt fram om att undantagsvis avstå från återkrav. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen kan därför inte godta de argument som de grekiska myndigheterna och Mont Parnès har lagt fram om att undantagsvis avstå från återkrav.

| (140) | Enligt vad som förklarats i detta beslut fastställdes både kravet att betala 80 % av inträdesavgiften till staten och en standardavgift på 15 euro för alla kasinon i de nationella åtgärder som genomfördes 1994 och 1995. Varken kravet att betala 80 % eller standardavgiften på 15 euro tillämpades emellertid på de stödmottagande kasinona, trots att de gällde för andra kasinon från och med 1995 och i praktiken har tillämpats ända sedan dess (alla privata kasinon beviljades tillstånd 1995 eller 1996, och började då tillämpa åtgärden, med Thessaloniki som enda undantag). Eftersom den skattediskriminering som följer av differentieringen av priser på inträdesbiljetter och den därtill hörande betalningen på 80 % till staten faktiskt började 1995, kan den period under vilken stödet har beviljats anses ha börjat 1995. |
| --- | --- |

(140)

Enligt vad som förklarats i detta beslut fastställdes både kravet att betala 80 % av inträdesavgiften till staten och en standardavgift på 15 euro för alla kasinon i de nationella åtgärder som genomfördes 1994 och 1995. Varken kravet att betala 80 % eller standardavgiften på 15 euro tillämpades emellertid på de stödmottagande kasinona, trots att de gällde för andra kasinon från och med 1995 och i praktiken har tillämpats ända sedan dess (alla privata kasinon beviljades tillstånd 1995 eller 1996, och började då tillämpa åtgärden, med Thessaloniki som enda undantag). Eftersom den skattediskriminering som följer av differentieringen av priser på inträdesbiljetter och den därtill hörande betalningen på 80 % till staten faktiskt började 1995, kan den period under vilken stödet har beviljats anses ha börjat 1995.

| (141) | I enlighet med slutsatsen i avsnitt V.3 (”Stödets laglighet”) anser kommissionen att den preskriptionstid på tio år som fastställs i artikel 15 i procedurförordningen förhindrar återkrav av stöd som beviljats före den 21 oktober 1999. |
| --- | --- |

(141)

I enlighet med slutsatsen i avsnitt V.3 (”Stödets laglighet”) anser kommissionen att den preskriptionstid på tio år som fastställs i artikel 15 i procedurförordningen förhindrar återkrav av stöd som beviljats före den 21 oktober 1999.

| (142) | Beräkningen av det belopp som ska återkrävas måste utgå från, vilket förklarats i detta beslut (se även punkt 85), att den grekiska staten har avstått från skatteintäkter från de statliga kasinona på 7,20 euro per inträdesbiljett, dvs. skillnaden mellan den skatt på 12 euro per inträdesbiljett som de privata kasinona betalat till staten och den skatt på 4,80 euro per inträdesbiljett som de statliga kasinona betalat till staten. |
| --- | --- |

(142)

Beräkningen av det belopp som ska återkrävas måste utgå från, vilket förklarats i detta beslut (se även punkt 85), att den grekiska staten har avstått från skatteintäkter från de statliga kasinona på 7,20 euro per inträdesbiljett, dvs. skillnaden mellan den skatt på 12 euro per inträdesbiljett som de privata kasinona betalat till staten och den skatt på 4,80 euro per inträdesbiljett som de statliga kasinona betalat till staten.

| (143) | Vid beräkningen av det belopp som ska återkrävas från varje kasino måste man emellertid ta hänsyn till vissa aspekter rörande de omständigheter som föreligger för varje enskilt kasino (se nedan).






  — | Enligt vad som förklarats i detta beslut tillämpades kravet att betala 80 % av inträdesavgiften till staten enligt ministerbeslutet från 1995 på kasinot på Korfu och det i Mont Parnès från och med den dag de beviljades tillstånd enligt lag 2206/1994, dvs. 2003 enligt lag 3139/2003. Från utgången av 2000 fram tills de beviljades tillstånd 2003 började emellertid ETA på frivillig basis att betala 80 % av inträdesavgiften (på 6 euro) till staten (78). Utifrån denna information, som lämnats av de grekiska myndigheterna, och med förbehåll för eventuella kompletterande synpunkter som de grekiska myndigheterna kan vilja lämna (som bekräftar eller motsäger ovanstående), kan man dra slutsatsen att kasinona inte betalade någon inträdesskatt före 2000, inte ens den lägre skatten (80 % av 6 euro). Under den första perioden (från och med den 21 oktober 1999 till utgången av 2000) bör därför det belopp som ska återkrävas beräknas på grundval av ett belopp av 12 euro, som är den totala skatt som de privata kasinona betalade vid en tidpunkt då de statliga kasinona inte betalade någon skatt alls, multiplicerat med det antal biljetter som utfärdades under den perioden. |
| --- | --- | --- |

(143)

Vid beräkningen av det belopp som ska återkrävas från varje kasino måste man emellertid ta hänsyn till vissa aspekter rörande de omständigheter som föreligger för varje enskilt kasino (se nedan).

—

Enligt vad som förklarats i detta beslut tillämpades kravet att betala 80 % av inträdesavgiften till staten enligt ministerbeslutet från 1995 på kasinot på Korfu och det i Mont Parnès från och med den dag de beviljades tillstånd enligt lag 2206/1994, dvs. 2003 enligt lag 3139/2003. Från utgången av 2000 fram tills de beviljades tillstånd 2003 började emellertid ETA på frivillig basis att betala 80 % av inträdesavgiften (på 6 euro) till staten (78). Utifrån denna information, som lämnats av de grekiska myndigheterna, och med förbehåll för eventuella kompletterande synpunkter som de grekiska myndigheterna kan vilja lämna (som bekräftar eller motsäger ovanstående), kan man dra slutsatsen att kasinona inte betalade någon inträdesskatt före 2000, inte ens den lägre skatten (80 % av 6 euro). Under den första perioden (från och med den 21 oktober 1999 till utgången av 2000) bör därför det belopp som ska återkrävas beräknas på grundval av ett belopp av 12 euro, som är den totala skatt som de privata kasinona betalade vid en tidpunkt då de statliga kasinona inte betalade någon skatt alls, multiplicerat med det antal biljetter som utfärdades under den perioden.

| — | Kasinot i Thessaloniki beviljades tillstånd 1995 enligt lag 2206/1994 (79). Kravet att betala 80 % av inträdesavgiften till staten har tillämpats på kasinot i Thessaloniki sedan det beviljades tillstånd 1995. Thessaloniki har tagit ut samma lägre inträdesavgift på 6 euro som kasinot i Mont Parnès och det på Korfu. Det belopp som ska återkrävas från kasinot i Thessaloniki bör därför beräknas genom att multiplicera det antal biljetter som har utfärdats från och med den 21 oktober 1999 med 7,20 euro. |
| --- | --- |

—

Kasinot i Thessaloniki beviljades tillstånd 1995 enligt lag 2206/1994 (79). Kravet att betala 80 % av inträdesavgiften till staten har tillämpats på kasinot i Thessaloniki sedan det beviljades tillstånd 1995. Thessaloniki har tagit ut samma lägre inträdesavgift på 6 euro som kasinot i Mont Parnès och det på Korfu. Det belopp som ska återkrävas från kasinot i Thessaloniki bör därför beräknas genom att multiplicera det antal biljetter som har utfärdats från och med den 21 oktober 1999 med 7,20 euro.

| — | Kasinot på Rhodos beviljades tillstånd 1996 enligt lag 2206/1994. Det började då tillämpa inträdesavgiften på 6 euro, men ändrade den till 15 euro när det privatiserades 1999. Av de uppgifter som inkommit under det formella granskningsförfarandet har kommissionen förstått att kasinot på Rhodos inte längre mottog stöd efter privatiseringen i april 1999, vilket innebär att den preskriptionstid som fastställs i artikel 15 i procedurförordningen förhindrar återkrav från detta kasino. |
| --- | --- |

—

Kasinot på Rhodos beviljades tillstånd 1996 enligt lag 2206/1994. Det började då tillämpa inträdesavgiften på 6 euro, men ändrade den till 15 euro när det privatiserades 1999. Av de uppgifter som inkommit under det formella granskningsförfarandet har kommissionen förstått att kasinot på Rhodos inte längre mottog stöd efter privatiseringen i april 1999, vilket innebär att den preskriptionstid som fastställs i artikel 15 i procedurförordningen förhindrar återkrav från detta kasino.

| (144) | Kommissionen förfogar inte över ett tillräckligt bedömningsunderlag för att exakt uppskatta de belopp som ska återkrävas från varje stödmottagande kasino. Det föreskrivs emellertid inte i någon bestämmelse i unionsrätten att kommissionen ska fastställa det exakta belopp som ska återkrävas när den förelägger att ett stöd som har förklarats vara oförenligt med den inre marknaden ska återkrävas. Det är tillräckligt att kommissionens beslut innehåller uppgifter som gör det möjligt för medlemsstaten och det stödmottagande företaget att själva utan alltför stora svårigheter fastställa detta belopp. Kommissionen kan således under dessa omständigheter nöja sig med att fastställa skyldigheten att återkräva stödet i fråga och överlåta åt de behöriga nationella myndigheterna att ombesörja beräkningen av de exakta stödbelopp som ska återkrävas på grundval av den vägledning som kommissionen har lämnat i sitt beslut. |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen förfogar inte över ett tillräckligt bedömningsunderlag för att exakt uppskatta de belopp som ska återkrävas från varje stödmottagande kasino. Det föreskrivs emellertid inte i någon bestämmelse i unionsrätten att kommissionen ska fastställa det exakta belopp som ska återkrävas när den förelägger att ett stöd som har förklarats vara oförenligt med den inre marknaden ska återkrävas. Det är tillräckligt att kommissionens beslut innehåller uppgifter som gör det möjligt för medlemsstaten och det stödmottagande företaget att själva utan alltför stora svårigheter fastställa detta belopp. Kommissionen kan således under dessa omständigheter nöja sig med att fastställa skyldigheten att återkräva stödet i fråga och överlåta åt de behöriga nationella myndigheterna att ombesörja beräkningen av de exakta stödbelopp som ska återkrävas på grundval av den vägledning som kommissionen har lämnat i sitt beslut.

| (145) | På grundval av den information som lämnats av medlemsstaten, lämnar kommissionen nedan den vägledning som behövs för återkrav. |
| --- | --- |

(145)

På grundval av den information som lämnats av medlemsstaten, lämnar kommissionen nedan den vägledning som behövs för återkrav.

| (146) | I följande tabell ges en allmän översikt över det antal inträdesbiljetter som varje enskilt kasino utfärdat varje år (denna information är, vilket anges i tabellen, ofullständig), och en preliminär uppskattning av de belopp som ska återkrävas från varje kasino, med förbehåll för kompletterande synpunkter som Grekland kan vilja lämna sedan man slutfört beräkningarna om återkrav.

  Uppskattning av det antal inträdesbiljetter som utfärdats av varje kasino










  ÅR | KASINO |
| --- | --- | --- |
| Mont Parnès | Korfu | Thessaloniki | Rhodos |
| 1999
  (22.10.1999–31.12.1999) | Information saknas | [...] (80) | [...] | [...] (81) |
| 2000 | Information saknas | [...] | [...] | [...] |
| 2001 | Information saknas | [...] | [...] | [...] |
| 2002 | Information saknas | [...] | [...] | [...] |
| 2003 | Information saknas fram till den 1 maj 2003
  Den 1 maj 2003:
  [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2004 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2005 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2006 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2007 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2008 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009 (fram till 22.10): | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Totalt fram till 22.10.2009 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Antal utfärdade biljetter efter 22.10.2009 | Information saknas | Information saknas | Information saknas | Information saknas |

(146)

I följande tabell ges en allmän översikt över det antal inträdesbiljetter som varje enskilt kasino utfärdat varje år (denna information är, vilket anges i tabellen, ofullständig), och en preliminär uppskattning av de belopp som ska återkrävas från varje kasino, med förbehåll för kompletterande synpunkter som Grekland kan vilja lämna sedan man slutfört beräkningarna om återkrav.

Uppskattning av det antal inträdesbiljetter som utfärdats av varje kasino

ÅR

KASINO

Mont Parnès

Korfu

Thessaloniki

Rhodos

1999

(22.10.1999–31.12.1999)

Information saknas

[...] (80)

[...]

[...] (81)

2000

Information saknas

[...]

[...]

[...]

2001

Information saknas

[...]

[...]

[...]

2002

Information saknas

[...]

[...]

[...]

2003

Information saknas fram till den 1 maj 2003

Den 1 maj 2003:

[...]

[...]

[...]

[...]

2004

[...]

[...]

[...]

[...]

2005

[...]

[...]

[...]

[...]

2006

[...]

[...]

[...]

[...]

2007

[...]

[...]

[...]

[...]

2008

[...]

[...]

[...]

[...]

2009 (fram till 22.10):

[...]

[...]

[...]

[...]

Totalt fram till 22.10.2009

[...]

[...]

[...]

[...]

Antal utfärdade biljetter efter 22.10.2009

Information saknas

Information saknas

Information saknas

Information saknas

Preliminär uppskattning av det belopp som ska återkrävas från varje kasino

(miljoner euro, avrundade belopp)

| | Mont Parnès | Korfu | Thessaloniki | Rhodos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Algoritm och beräkning | För perioden 22.10.1999–2000 (82):
  antal biljetter
  (x1) × 12 = A1 | För perioden 22.10.1999–2000:
  antal biljetter
  ([...] biljetter) × 12 = A2 ([...] euro) | För 22.10.1999–22.10.2009:
  antal biljetter
  ([...] biljetter) × 7,20 = AB3 ([...] euro) | Inte tillämpligt |
| För perioden 2000–22.10.2009:
  antal biljetter
  (y1) × 7,20 = B1 | För perioden 2000–22.10.2009:
  antal biljetter
  ([...] biljetter) × 7,20 = B2 ([...] euro) |
| För perioden 22.10.2009–fram till i dag:
  antal biljetter
  (z1) × 7,20 = C1 | För perioden 22.10.2009–fram till i dag:
  antal biljetter
  (z2) × 7,20 = C2 | För perioden 22.10.2009–30.8.2010 (83):
  antal biljetter
  (z3) × 7,20 = C3 |
| Totalt belopp som ska återkrävas | A1 + B1 + C1 =
  Ska beräknas | A2 + B2 + C2 =
  Ska beräknas | AB3 + C3 =
  Ska beräknas | Inte tillämpligt |
| Totalt belopp som ska återkrävas | Ska beräknas |

Mont Parnès

Korfu

Thessaloniki

Rhodos

Algoritm och beräkning

För perioden 22.10.1999–2000 (82):

antal biljetter

(x1) × 12 = A1

För perioden 22.10.1999–2000:

antal biljetter

([...] biljetter) × 12 = A2 ([...] euro)

För 22.10.1999–22.10.2009:

antal biljetter

([...] biljetter) × 7,20 = AB3 ([...] euro)

Inte tillämpligt

För perioden 2000–22.10.2009:

antal biljetter

(y1) × 7,20 = B1

För perioden 2000–22.10.2009:

antal biljetter

([...] biljetter) × 7,20 = B2 ([...] euro)

För perioden 22.10.2009–fram till i dag:

antal biljetter

(z1) × 7,20 = C1

För perioden 22.10.2009–fram till i dag:

antal biljetter

(z2) × 7,20 = C2

För perioden 22.10.2009–30.8.2010 (83):

antal biljetter

(z3) × 7,20 = C3

Totalt belopp som ska återkrävas

A1 + B1 + C1 =

Ska beräknas

A2 + B2 + C2 =

Ska beräknas

AB3 + C3 =

Ska beräknas

Inte tillämpligt

Totalt belopp som ska återkrävas

Ska beräknas

| (147) | Kommissionen konstaterar vidare att artikel 108.3 i EUF-fördraget har en uppskjutande verkan. Kommissionen har inte mottagit någon information om att den omtvistade åtgärden har upphävts sedan beslutet att inleda förfarandet togs. Åtgärden har av allt att döma därför genomförts oavbrutet av de grekiska myndigheterna fram till i dag (84). Grekland ska återkräva allt stöd som beviljats fram till antagandet av detta beslut från stödmottagaren. Kommissionen noterar att kasinot på Korfu slutade att ta ut 6 euro i inträdesavgift och började ta ut 15 euro när det privatiserades i augusti 2010. Beräkningen av det belopp som ska återkrävas ska därför endast omfatta perioden fram till augusti 2010. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen konstaterar vidare att artikel 108.3 i EUF-fördraget har en uppskjutande verkan. Kommissionen har inte mottagit någon information om att den omtvistade åtgärden har upphävts sedan beslutet att inleda förfarandet togs. Åtgärden har av allt att döma därför genomförts oavbrutet av de grekiska myndigheterna fram till i dag (84). Grekland ska återkräva allt stöd som beviljats fram till antagandet av detta beslut från stödmottagaren. Kommissionen noterar att kasinot på Korfu slutade att ta ut 6 euro i inträdesavgift och började ta ut 15 euro när det privatiserades i augusti 2010. Beräkningen av det belopp som ska återkrävas ska därför endast omfatta perioden fram till augusti 2010.

| (148) | Mot bakgrund av ovanstående argument borde kommissionen anmoda Grekland att återkräva det oförenliga statliga stöd som olagligt beviljats till stödmottagarna. Kommissionen påpekar att Grekland måste upphöra med alla utestående skattefördelar som beviljats inom ramen för den åtgärd bedömningen gäller med verkan från den dag då detta beslut antas. |
| --- | --- |

(148)

Mot bakgrund av ovanstående argument borde kommissionen anmoda Grekland att återkräva det oförenliga statliga stöd som olagligt beviljats till stödmottagarna. Kommissionen påpekar att Grekland måste upphöra med alla utestående skattefördelar som beviljats inom ramen för den åtgärd bedömningen gäller med verkan från den dag då detta beslut antas.

| (149) | Framöver har Grekland angett att man undersöker möjligheten att ändra sin avgiftspolicy för kasinon, i syfte att undanröja diskriminering mellan kasinon. Enligt Grekland kommer denna nya lagstiftning att leda till att åtgärden i fråga upphör. Grekland har emellertid inte informerat kommissionen om några steg som tagits i denna riktning eller om några faktiska ändringar. Kommissionen anser att antagandet av ny lagstiftning av detta slag är avgörande för att lösa frågan om diskriminering mellan kasinon i Grekland, och uppmanar Grekland att utan dröjsmål vidta de nödvändiga åtgärderna. |
| --- | --- |

(149)

Framöver har Grekland angett att man undersöker möjligheten att ändra sin avgiftspolicy för kasinon, i syfte att undanröja diskriminering mellan kasinon. Enligt Grekland kommer denna nya lagstiftning att leda till att åtgärden i fråga upphör. Grekland har emellertid inte informerat kommissionen om några steg som tagits i denna riktning eller om några faktiska ändringar. Kommissionen anser att antagandet av ny lagstiftning av detta slag är avgörande för att lösa frågan om diskriminering mellan kasinon i Grekland, och uppmanar Grekland att utan dröjsmål vidta de nödvändiga åtgärderna.

VI.   SLUTSATS

| (150) | Mot bakgrund av ovan nämnda överväganden, relevant rättspraxis och de särskilda omständigheterna i detta ärende anser kommissionen att den omtvistade åtgärden, dvs. skattediskriminering till förmån för vissa kasinon som de grekiska myndigheterna har genomfört genom samtidig tillämpning av ett antal bestämmelser som






  — | fastställer en enhetlig avgift på 80 % av priset på inträdesbiljetter, och |
| --- | --- | --- |

(150)

Mot bakgrund av ovan nämnda överväganden, relevant rättspraxis och de särskilda omständigheterna i detta ärende anser kommissionen att den omtvistade åtgärden, dvs. skattediskriminering till förmån för vissa kasinon som de grekiska myndigheterna har genomfört genom samtidig tillämpning av ett antal bestämmelser som

—

fastställer en enhetlig avgift på 80 % av priset på inträdesbiljetter, och

| — | fastställer olika reglerade priser på inträdesbiljetter för statliga respektive privata kasinon, på 6 euro för statliga och 15 euro för privata kasinon, |
| --- | --- |

—

fastställer olika reglerade priser på inträdesbiljetter för statliga respektive privata kasinon, på 6 euro för statliga och 15 euro för privata kasinon,

utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Kommissionen konstaterar dessutom att den berörda åtgärden har genomförts i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget och därför utgör olagligt stöd.

| (151) | Kommissionen konstaterar att i enlighet med artikel 14 i procedurförordningen kan allt olagligt stöd återkrävas från mottagaren, och kommer att förelägga Republiken Grekland att återkräva det olagliga stöd som erhållits av vart och ett av de stödmottagande kasinona. Kommissionen noterar att den preskriptionstid på tio år som fastställs i artikel 15 i procedurförordningen förhindrar återkrav av stöd som beviljats före den 21 oktober 1999. Republiken Grekland måste upphöra med alla utestående skattefördelar som beviljats inom ramen för den åtgärd som är föremål för detta beslut med verkan från den dag då detta beslut antas. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen konstaterar att i enlighet med artikel 14 i procedurförordningen kan allt olagligt stöd återkrävas från mottagaren, och kommer att förelägga Republiken Grekland att återkräva det olagliga stöd som erhållits av vart och ett av de stödmottagande kasinona. Kommissionen noterar att den preskriptionstid på tio år som fastställs i artikel 15 i procedurförordningen förhindrar återkrav av stöd som beviljats före den 21 oktober 1999. Republiken Grekland måste upphöra med alla utestående skattefördelar som beviljats inom ramen för den åtgärd som är föremål för detta beslut med verkan från den dag då detta beslut antas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd i form av skattediskriminering till förmån för vissa kasinon som Republiken Grekland olagligen har genomfört i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt genom samtidig tillämpning av ett antal, delvis bindande, bestämmelser som

| — | fastställer en enhetlig avgift på 80 % av priset på inträdesbiljetter, och |
| --- | --- |

—

fastställer en enhetlig avgift på 80 % av priset på inträdesbiljetter, och

| — | fastställer olika reglerade priser på inträdesbiljetter för statliga respektive privata kasinon, på 6 euro respektive 15 euro, |
| --- | --- |

—

fastställer olika reglerade priser på inträdesbiljetter för statliga respektive privata kasinon, på 6 euro respektive 15 euro,

är oförenligt med den inre marknaden, eftersom det har gett de stödmottagande kasinona Regency Casino Mont Parnès, Regency Casino Thessaloniki och Corfu Casino (förutsatt att kasinot på Rhodos upphörde att ta emot stöd i april 1999) en oberättigad konkurrensfördel.

Artikel 2

1.   Republiken Grekland ska från de stödmottagande kasinona återkräva det oförenliga stöd som avses i artikel 1 som beviljats sedan den 21 oktober 1999.

2.   Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta från och med den dag då stödet ställdes till stödmottagarnas förfogande till och med den dag det har återbetalats.

3.   Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (85).

4.   Republiken Grekland ska upphöra med all utestående skattediskriminering enligt det stöd som avses i artikel 1 med verkan från den dag då detta beslut antas.

Artikel 3

1.   Återkravet av det stöd som har beviljats enligt den åtgärd som avses i artikel 1 ska genomföras omedelbart och effektivt.

2.   Republiken Grekland ska säkerställa att detta beslut genomförs inom fyra månader efter den dag då detta beslut har delgivits.

Artikel 4

1.   Inom två månader efter den dag då detta beslut har delgivits ska Republiken Grekland lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | En förteckning över de stödmottagare som har tagit emot stöd enligt den stödordning som avses i artikel 1 och det totala stödbelopp som var och en av dem har tagit emot genom den omtvistade åtgärden, beräknat i enlighet med den vägledning som lämnas i detta beslut. |
| --- | --- |

a)

En förteckning över de stödmottagare som har tagit emot stöd enligt den stödordning som avses i artikel 1 och det totala stödbelopp som var och en av dem har tagit emot genom den omtvistade åtgärden, beräknat i enlighet med den vägledning som lämnas i detta beslut.

| b) | Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från varje stödmottagare. |
| --- | --- |

b)

Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från varje stödmottagare.

| c) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. |
| --- | --- |

c)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut.

| d) | Dokument som visar att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

d)

Dokument som visar att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Republiken Grekland ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som har vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet av det stöd som avses i artikel 1 har slutförts. Republiken Grekland ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. Republiken Grekland ska också lämna detaljerade uppgifter om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagarna.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.

Utfärdat i Bryssel den 24 maj 2011.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 235, 31.8.2010, s. 3.

1

(2)  Voukourestiou 11, Aktí Poseidonos 48, Loutraki, Aten 106 71, GREKLAND.

2

(3)  Kasinot på Rhodos, som beviljades tillstånd genom ministerbeslut T/633 av den 29 maj 1996, nämndes inte i klagomålet eftersom kasinot efter privatiseringen i april 1999 inte längre mottog stöd inom ramen för åtgärden i fråga.

3

(4)  Se fotnot 1.

4

(5)  Bland annat lag 2206/1994, ministerbeslut (YA) 1128269/1226/0015/POL.1292 av den 16 november 1995 (publikationsreferens FEK 982/B'/1995), lag 3139 av den 30 april 2003, beslut antagna av generalsekreteraren för EOT (det organ som utövar tillsyn över statliga kasinon) utfärdade i enlighet med lag 1624/1951 och dekret 4109/1960, dvs. EOT:s beslut 535633 av den 21 november 1991, EOT:s beslut 508049 av den 24 mars 1992, och EOT:s beslut 532691 av den 24 november 1997, samt de tillstånd som kasinona beviljats enligt nationell lag som bekräftar den storlek på inträdesavgiften och förpliktelsen att betala 80 % av denna som gäller för varje kasino.

5

(6)  Elliniko Kazino Parnithas AE, Agiou Konstantinou 49, 151 24 Marousi Attikis, GREKLAND.

6

(7)  Regency Entertainment Psychagogiki kai Touristiki AE, Agiou Konstantinou 49, 151 24 Marousi Attikis, GREKLAND, och 13o km odou Thessalonikis-Polygyrou, 551 03 Thessaloniki, GREKLAND.

7

(8)  Elliniko Kazino Kerkyras AE, Etaireia touristikis anaptyxis, Voulis 7, 105 62 Aten, GREKLAND.

8

(9)  Casino Rodos Grande Albergo Delle Rose Boutique Hotel, 4 odos Georgiou Papanikolao, Rhodos, 851 00 GREKLAND.

9

(10)  Kasinot på Rhodos, som beviljades tillstånd genom ministerbeslut T/633 av den 29 maj 1996, nämndes inte i klagomålet till kommissionen eftersom det har tagit ut en inträdesavgift på 15 euro sedan det privatiserades i april 1999.

10

(11)  Under det formella granskningsförfarandet underrättades kommissionen om att kasinot på Korfu hade privatiserats den 30 augusti 2010 sedan hela aktiekapitalet i Elliniko Kazino Kerkyras AE, efter en internationell anbudsinfordran, hade sålts till V&T Corfu Ependyseis Kazino AE. Efter privatiseringen höjdes inträdesavgiften till den allmänna inträdesavgiften på 15 euro enligt ministerbeslut 9206 om fastställande av villkoren för verksamhetstillståndet för kasinot på Korfu (artikel 4, punkt 4.1.d.iii) (FEK Β' 1178/5.8.2010).

11

(12)  De drevs som EOT-företag enligt lag 1624/1951, dekret 4109/1960 och lag 2160/1993. Driften av kasinot på Korfu och det i Mont Parnès övertogs senare från EOT av Elliniki Etaireia Touristikis Anaptyxis (det grekiska företaget för turismutveckling, ETA), i vilket den grekiska staten var enda ägare, enligt lag 2636/1998 och lag 2837/2000. ETA drev dessa två kasinon fram till dess att de beviljades tillstånd enligt lag 3139/2003. Kasinot på Rhodos drevs av EOT till dess att det beviljades tillstånd 1996.

12

(13)  De beslut som antogs av EOT:s generalsekreterare utfärdades i enlighet med lag 1624/1951 och dekret 4109/1960, och inbegrep följande: EOT:s beslut 535633 av den 21 november 1991, som fastställde inträdesavgiften för kasinot i Mont Parnès till 2 000 GRD, EOT:s beslut 508049 av den 24 mars 1992, som fastställde inträdesavgiften för kasinona på Korfu och Rhodos till 1 500 GRD, och EOT:s beslut 532691 av den 24 november 1997, som ändrade inträdesavgiften till kasinot på Korfu till 2 000 GRD.

13

(14)  Den reglerade inträdesavgiften till statliga kasinon blev 6 euro när Grekland antog euron som sin valuta 2002.

14

(15)  Lag 2206/1994 om etablering, organisation, drift och tillsyn av kasinon (FEK A'62/1994).

15

(16)  Kasinotillstånd skulle beviljas genom beslut av ministern för turism, efter ett offentligt internationellt anbudsförfarande som skulle organiseras av en nämnd med sju medlemmar (Artikel 1.7 i lagen från 1994, ”Beviljande av kasinotillstånd”).

16

(17)  Ministerbeslut 1128269/1226/0015/POL.1292 av den 16 november 1995 (FEK 982/B'/1995).

17

(18)  Punkt 1 i ministerbeslutet från 1995: ”Kasinooperatörer (lag 2206/1994) är, från och med den 15 december 1995, förpliktade att utfärda en inträdesbiljett till varje besökare enligt de särskilda bestämmelser som fastställs i följande punkter.”

18

(19)  Punkt 5 i ministerbeslutet från 1995: ”Det enhetliga biljettpriset för inträde till området med enarmade banditer och spelbord ska uppgå till 5 000 GRD.”

19

(20)  Den reglerade allmänna inträdesavgiften blev 15 euro när Grekland antog euron som sin valuta 2002.

20

(21)  Punkt 7.1 i ministerbeslutet från 1995: ”Av inträdesbiljettens totala värde ska kasinot behålla en procentsats på 20 % som en avgift för att utfärda biljetten och täcka kostnader, inklusive den mervärdesskatt som ska erläggas. Resten ska utgöra en avgift till staten.”

21

(22)  Punkt 6 i ministerbeslutet från 1995: ”Om kasinot av marknadsföringsskäl eller skäl som hänför sig till sociala förpliktelser inte tar ut en inträdesavgift från en besökare ska kasinot utfärda en biljett märkt ’fribiljett’ från en särskild biljettserie eller trycka på den särskilda knappen på det av skattemyndigheten godkända kassaregister som används för att registrera gratiskunder.”

22

(23)  Punkt 7.2 i ministerbeslutet från 1995: ”När det gäller fribiljetter ska avgiften till staten betalas på grundval av biljettpriset på den relevanta dag som fastställs i punkt 5 i detta beslut.”

23

(24)  Punkt 10.1 i ministerbeslutet från 1995: ”Statliga avgifter ska deponeras hos det korrekta skattekontoret den 10:e varje månad, med uppgift om de avgifter som uppburits under föregående månad.”

24

(25)  Punkt 8.1 i ministerbeslutet från 1995: ”Om inte annat följer av punkterna 2–7, i tillämpliga delar, är det tillåtet [för kasinooperatörer] att utfärda biljetter med längre giltighet som gäller under 15 eller 30 dagar i rad eller under en kalendermånad. För sådana biljetter med längre giltighet kan man ge rabatt, enligt följande:

25

| a) | För 15-dagarsbiljetter, 40 % av det totala värdet av 15 dagsbiljetter. Om sådana biljetter utfärdas för hälften av en kalendermånad, täcker den sista hälften av en månad den period som börjar den 16:e dagen i månaden och slutar vid månadens utgång. |
| --- | --- |

a)

För 15-dagarsbiljetter, 40 % av det totala värdet av 15 dagsbiljetter. Om sådana biljetter utfärdas för hälften av en kalendermånad, täcker den sista hälften av en månad den period som börjar den 16:e dagen i månaden och slutar vid månadens utgång.

| b) | För 30-dagarsbiljetter eller månadsbiljetter, 50 % av det totala värdet av 30 dagsbiljetter.” |
| --- | --- |

b)

För 30-dagarsbiljetter eller månadsbiljetter, 50 % av det totala värdet av 30 dagsbiljetter.”

(26)  År 1993 föreskrevs i lag 2160/1993 att EOT skulle fortsätta att driva kasinona på Rhodos, i Mont Parnès och på Korfu som klubbar, på grundval av den lagstiftning som reglerar EOT, dvs. lag 1624/1951, dekret 4109/1960 och lag 2160/1993, till dess att de beviljades tillstånd av nämnden för kasinoverksamhet.

26

(27)  I fråga om Mont Parnès övertog Elliniko Kazino Parnithas AE (ett dotterbolag till ETA som grundades 2001) driften från ETA.

27

(28)  Kasinot i Mont Parnès privatiserades delvis den 10 maj 2003 när, efter en internationell anbudsfordran, 49 % av aktierna i Elliniko Kazino Parnithas AE såldes till Athens Resort Casino Anonymi Etaireia Symmetochon AE, som hade grundats av den vinnande anbudsgivaren (konsortiet Hyatt Regency – Elliniki Technodomiki). Elliniko Kazino Parnithas hade grundats 2001 som ett dotterbolag till ETA. ETA grundades 1998 och övertog 2000 driften av kasinot i Mont Parnès och det på Korfu från EOT (se även fotnot 12).

28

(29)  Enligt uppgifter från de grekiska myndigheterna under det formella granskningsförfarandet privatiserades kasinot på Korfu den 30 augusti 2010 när, efter en internationell anbudsfordran, hela aktiekapitalet i Elliniki Kazino Kerkyras AE såldes till V&T Corfu Ependyseis Casino AE, som hade grundats av den vinnande anbudsgivaren (konsortiet Vivere Entertainment Emporiki & Symmetochon AE – Theros International Gaming Inc.). Elliniki Kazino Kerkyras AE hade grundats 2001 som ett dotterbolag till ETA.

29

(30)  Se fotnot 13.

30

(31)  Publikationsreferens FEK 904, 6.12.1994.

31

(32)  Lagdekret 2687/1953 avseende investeringar och skydd av utländskt kapital.

32

(33)  Kasinot i Thessaloniki blev föremål för bestämmelserna i lagdekret 2687/1953 genom presidentdekret (PD) 290/1995, i vilket det angavs att det skulle ges samma behandling som kasinot i Mont Parnès och det på Korfu.

33

(34)  Punkterna 16–18 i beslutet att inleda förfarandet.

34

(35)  Punkterna 19–23 i beslutet att inleda förfarandet

35

(36)  Punkterna 26–28 och 37 i beslutet att inleda förfarandet.

36

(37)  Punkterna 24–29 i beslutet att inleda förfarandet.

37

(38)  Punkterna 30–32 i beslutet att inleda förfarandet.

38

(39)  Punkterna 34–35 i beslutet att inleda förfarandet, EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

39

(40)  Punkterna 36–38 i beslutet att inleda förfarandet.

40

(41)  Punkterna 39–40 i beslutet att inleda förfarandet.

41

(42)  Enligt statsrådet beror detta på att a) lagstiftningen, i enlighet med målsättningarna för lagen, endast föreskriver att biljetter ska säljas till dem som vill besöka spelområdet och inte till dem som utnyttjar andra tjänster som tillhandahålls i lokalerna (hotell, restaurang etc.), b) inträdesbiljetter inte ingår i de statliga intäkter som förtecknas i artikel 2.6 i lag 2206/1994, och c) lagstiftningen har föreskrivit om möjligheten att antingen fastställa ett enhetligt system för alla kasinon som omfattas av lag 2206/1994 eller fastställa individuella bestämmelser om man bedömer att det finns särskilda skäl för detta.

42

(43)  Statsrådets dom Nr 4027/1998. Se även fotnot 39.

43

(44)  Kasinot på Rhodos nämns inte här eftersom det har tagit ut 15 euro i inträdesavgift sedan 1999, och därför inte skulle omfattas av något återkrav till följd av den preskriptionstid på tio år som fastställs i artikel 15 i procedurförordningen.

44

(45)  Bland annat lagdekret 2687/1953, lag 2206/1994, ministerbeslut 1128269/1226/0015/POL.1292 av den 16 november 1995 (FEK 982/B'/1995) och lag 3139 av den 30 april 2003.

45

(46)  Den åtgärd som bedömningen gäller avser statliga kasinon och ett privat kasino, det i Thessaloniki, som genom ett undantag har getts samma behandling som statliga kasinon, såsom förklaras på andra ställen i det här beslutet.

46

(47)  Punkt 10.1 i ovan nämnda ministerbeslut från 1995: ”Statliga avgifter ska deponeras den 10:e varje månad hos det skattekontor som handlägger beskattningen av företagets inkomst, med uppgift om de avgifter som uppburits under föregående månad.”

47

(48)  Med anledning av hänvisningen till statliga kasinon ovan skulle kommissionen vilja påpeka att den lägre inträdesavgiften till statliga kasinon även, genom ett undantag, gäller för ett privat kasino (det i Thessaloniki), enligt vad som redogjorts för på andra håll i det här beslutet.

48

(49)  Domstolens dom i mål C-143/99, Adria-Wien Pipeline och Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, REG 2001, s. I-8365.

49

(50)  Kasinot på Rhodos började ta ut 15 euro i inträdesavgift efter privatiseringen 1999, och har betalat 80 % av denna avgift sedan dess.

50

(51)  Se till exempel mål C76/2003 – kommissionens beslut 2011/276/EU av den 26 maj 2010 om statligt stöd i form av en förlikningsuppgörelse som Belgien har genomfört för företaget Umicore SA (f.d. Union Minière SA) (EUT L 122, 11.5.2011, s. 76).

51

(52)  Kommissionens beslut 98/476/EG av den 21 januari 1998 om skattelättnader på grundval av § 52.8 i den tyska lagen om inkomstskatt (Einkommensteuergesetz) (EGT L 212, 30.7.1998, s. 50).

52

(53)  Kasinot i Thessaloniki har gratis inträde kl. 07.00–20.00 söndag till torsdag (från och med den 10 januari): http://www.regencycasinos.gr/en-GB/Promotion/Kliroseis/Kliroseis.aspx

53

(54)  Varje kasino betalar en andel av sin årliga bruttovinst till staten. Den huvudsakliga åtgärd som avses är en där lagen föreskriver att Loutraki ska betala en mindre andel än andra kasinon. Under det formella granskningsförfarandet hävdade Loutraki emellertid att man i praktiken betalade samma belopp som sina konkurrenter, inom ramen för ett separat avtal med myndigheterna.

54

(55)  Domstolens dom i mål C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze m.fl., REG 2006, s. I-289. Se även kommissionens beslut av den 22 september 2004 om stöd N 354/04 – Irland, Ordning för holdingbolag (EUT C 131, 28.5.2005, s. 10). För ett liknande resonemang, se kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (EGT C 384, 10.12.1998, s. 3).

55

(56)  Kommissionens beslut 2003/515/EG av den 17 februari 2003 om den stödåtgärd som Nederländerna har genomfört till förmån för internationell finansieringsverksamhet (stöd nr C 52/01) (EUT L 180, 18.7.2003, s. 52), punkt 84.

56

(57)  För ett liknande resonemang, se domstolens dom i mål C-308/01, GIL Insurance, REG 2004, s. I-4777, punkt 68, mål C-172/03, Wolfgang Heiser, REG 2005, s. I-1627, punkt 40, och mål C-88/03, Portugal mot kommissionen, REG 2006, s. I-7115, punkt 54.

57

(58)  Domstolens dom i mål C-88/03, Portugal mot kommissionen, REG 2006, s. I-7115, punkt 54.

58

(59)  För ett liknande resonemang, se förstainstansrättens (nu tribunalens) dom i mål T-93/2002, Confédération nationale du Crédit mutuel mot kommissionen, REG 2005, s. II-143.

59

Se även till exempel domstolens dom i mål C-56/93, Belgien mot kommissionen, REG 1996, s. I-723, punkt 79, mål C-241/94, Frankrike mot kommissionen, REG 1996, s. I-4551, punkt 20, mål C-75/97, Belgien mot kommissionen, REG 1999, s. I-3671, punkt 25, och mål C-409/00, Spanien mot kommissionen, REG 2003, s. I-10901, punkt 46.

(60)  Domstolens dom i mål 173/73, Italien mot kommissionen, REG 1974, s. 709.

60

(61)  Domstolens dom i mål C-88/03, Portugal mot kommissionen (se fotnot 49 ovan), punkt 81. Se även förstainstansrättens dom i mål T-227/01, Diputación Foral de Álava m.fl., av den 9 september 2009, punkt 179, och mål T-230/01, Diputación Foral de Álava m.fl., av den 9 september 2009, ännu inte offentliggjord, punkt 190.

61

(62)  Se domstolens dom i mål C-372/97, Italien mot kommissionen, REG 2004, s. I-3679, punkt 44, mål C-66/02, Italien mot kommissionen, REG 2005, s. I-10901, punkt 111, och mål C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze, REG 2006, s. I-289, punkt 140.

62

(63)  Förstainstansrättens dom i mål T-214/95, Het Vlaamse Gewest mot kommissionen, REG 1998, s. II-717.

63

(64)  Domstolens dom i mål 730/79, Philip Morris mot kommissionen, REG 1980, s. 2671, punkterna 11–12, och förstainstansrättens dom i mål T-214/95, Het Vlaamse Gewest mot kommissionen, REG 1998, s. II-717, punkterna 48–50.

64

(65)  Förstainstansrätten i Het Vlaamse Gewest mot kommissionen (se ovan), domstolens dom i mål C-280/00, Altmark Trans och Regierungspräsidium Magdeburg, REG 2003, s. I-7747, punkterna 81–82, och mål C-172/03 Wolfgang Heiser, REG 2005, s. I-1627, punkterna 32–33.

65

(66)  Se bland annat domstolens dom i mål C-172/03, Wolfgang Heiser, och mål C-280/00, Altmark Trans och Regierungspräsidium Magdeburg.

66

(67)  Se bland annat domstolens dom i mål C-42/07, Liga Portuguesa de Futebol Profissional och Bwin International mot Departamento de Jogos da Santa Casa da Misericórdia de Lisboa, REG 2009, s. I-7633.

67

(68)  Kasinot i Mont Parnès drivs till exempel av det privatägda företaget Athens Resort Casino Anonymi Etaireia Symmetochon, som innehar tillståndet. Athens Resort Casino förvärvade 49 % av andelarna i kasinot och tog över ledning av kasinot när det delvis privatiserades 2003 (det statliga företaget ETA behöll 51 %). 70 % av Athens Resort Casino ägs av Regency Entertainment Psychagogiki kai Touristiki AE (f.d. Hyatt Regency Xenodocheiaki kai Touristiki (Thessaloniki) AE), och återstående 30 % av Ellaktor AE (f.d. Elliniki Technodomiki AE). I Grekland driver och kontrollerar Hyatt Regency även Regency Casino Thessaloniki. Den multinationella koncernen Hyatt Hotels, med huvudkontor i Chicago, Illinois, Förenta staterna, driver, franchisar ut, äger och utvecklar hotell, semesteranläggningar samt bostads- och timeshare-anläggningar under varumärket Hyatt runt om i världen. Den 31 december 2010 bestod företagets internationella portfölj av 453 egendomar: under hotellvarumärkena Hyatt®, Park Hyatt®, AndazTM, Grand Hyatt® och Hyatt Regency® erbjuds fullservicetjänster, under de två varumärken Hyatt Place® och Hyatt Summerfield SuitesTM erbjuds gästerna utvalda tjänster medan man under varumärket Hyatt Vacation Club® utvecklar timeshare-anläggningar. Enbart under varumärket Hyatt Regency driver man nio hotell-/semesteranläggningar i Frankrike, Storbritannien, Tyskland, Grekland och Polen. Hyatt driver fyra kasinon under varumärket Hyatt Regency, däribland kasinot i Thessaloniki och hotellet och kasinot Hyatt Regency Warsaw i Warszawa, Polen (de två andra ligger i Sydkorea och i Wisconsin, Förenta staterna). Denna information finns tillgänglig på: http://www.hyatt.com

68

Loutraki har tillhandahållit ytterligare ett exempel: Club Hotel Casino Loutraki är ett samriskföretag mellan Loutraki kommun (genom DAET Loutraki AE) och det multinationella holdingbolaget Club Hotel Loutraki AE, som driver och är den största investeraren i kasinot i Loutraki. Enligt den information som finns tillgänglig på http://www.clubhotelloutraki.gr, inkluderar aktieägarna i Club Hotel Loutraki sådana betydelsefulla namn från det grekiska och internationella näringslivet som Casinos Austria International (en av de största investerarna i kasinon runt om i världen, med 67 kasinon i 15 länder), Trapeza Peiraios (Piraeus Bank), EFG Eurobank Ergasias och israelägda företag vars innehav bland annat omfattar sex ytterligare kasinon och kedjor med lyxhotell. Denna information finns tillgänglig på: http://www.clubhotelloutraki.gr/

Det multinationella företaget Queenco Leisure International driver i egen regi kasinot på Rhodos och är dessutom aktieägare och verksam på ledningsnivå i följande kasinon: Club Hotel Casino Loutraki, Loutraki, Grekland (aktieägare och gemensam verksamhetsledare), Casino Palace, Bukarest, Rumänien (största aktieägare och ensam verksamhetsledare) och Sasazu, Prag, Tjeckien (ensam aktieägare och ensam verksamhetsledare). Denna information finns tillgänglig på: http://www.casinorodos.gr/

(69)  Regeringens samråd om lagförslag avseende en reglering av marknaden för hasardspel, sommaren 2010.

69

(70)  Domstolens dom av den 26 oktober 2006 C-65/05, REG 2006, s. I-10341. Se även domstolens dom i mål C-109/08, kommissionen mot Republiken Grekland, REG 2009, s. I-4657.

70

(71)  För andra exempel på kommissionens tidigare praxis, se kommissionens beslut 2004/76/EG av den 13 maj 2003 om den stödordning som Frankrike genomfört till förmån för samordningscentraler och logistikcentrum (EUT L 23, 28.1.2004, s. 1), punkt 73. För ett liknande resonemang, se kommissionens beslut 2003/515/EG av den 17 februari 2003 om den stödåtgärd som Nederländerna har genomfört till förmån för internationell finansieringsverksamhet (EUT L 180, 18.7.2003, s. 52), punkt 105, och kommissionens beslut 2004/77/EG av den 24 juni 2003 om ett belgiskt skattesystem i form av ruling som tillämpas på amerikanska försäljningsbolag (US Foreign Sales Corporations) (EUT L 23, 28.1.2004, s. 14), punkt 70.

71

(72)  Förstainstansrättens dom i mål T-211/05, Italien mot kommissionen, REG 2009, s. II-2777, punkt 173. Se även förstainstansrättens dom i mål T-459/93, Siemens mot kommissionen, REG 1995, s. II-1675, punkt 48.

72

(73)  Inlaga från Grekland av den 6 oktober 2010.

73

(74)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

74

(75)  Se till exempel förstainstansrättens dom i förenade målen T-195/01 och T-207/01, Gibraltar mot kommissionen (EGT C 169, 13.7.2002, s. 30), REG 2002, s. II-2309, punkt 130.

75

(76)  Kommissionens beslut 2003/515/EG av den 17 februari 2003 om den stödåtgärd som Nederländerna har genomfört till förmån för internationell finansieringsverksamhet (EUT L 180, 18.7.2003, s. 52), och kommissionens beslut 2004/76/EG av den 13 maj 2003 om den stödordning som Frankrike genomfört till förmån för samordningscentraler och logistikcentrum (EUT L 23, 28.1.2004, s. 1).

76

(77)  Domstolens dom i förenade målen C-182/03 och C-217/03, Forum 187, REG 2006, s. I-5479, punkt 147. Se även domstolens dom av den 26 november 2005 i mål C-506/03, Tyskland mot kommissionen, ännu inte offentliggjord, punkt 58, och mål C-265/85, Van den Bergh en Jurgens mot kommissionen, REG 1987, s. 1155, punkt 44.

77

(78)  Se även punkt 21.

78

(79)  Publikationsreferens FEK 904, 6.12.1994.

79

(80)  Affärshemlighet.

80

(81)  Kasinot på Rhodos privatiserades i april 1999 och slutade då att ta ut den lägre inträdesavgiften. Det stöd som kasinot på Rhodos mottagit före den 21 oktober 2009 omfattas av begränsningen.

81

(82)  Exakt när under 2000 som ETA började betala 80 % i skatt på den lägre inträdesavgiften på 6 euro ska bekräftas av de grekiska myndigheterna.

82

(83)  Under förutsättning att kasinot på Korfu slutade att ta emot stöd när det privatiserades i augusti 2010, och då började ta ut 15 euro i inträdesavgift.

83

(84)  Kommissionen har för närvarande endast ofullständiga uppgifter för perioden 22 oktober 1999–22 oktober 2009, och inga uppgifter huruvida åtgärden eventuellt fortsatte att tillämpas efter den 22 oktober 2009.

84

(85)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

85

---

| 1.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 285/46 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 285/46

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 27 oktober 2011

om ändring av beslut 98/536/EG om fastställande av förteckningen över nationella referenslaboratorier för restsubstansforskning

[delgivet med nr K(2011) 7610]

(Text av betydelse för EES)

(2011/717/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav och om upphävande av direktiven 85/358/EEG och 86/469/EEG samt besluten 89/187/EEG och 91/664/EEG (1), särskilt artikel 14.1 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 96/23/EG fastställs kontrollåtgärder för de ämnen och grupper av restsubstanser som förtecknas i bilaga I till direktivet. Där föreskrivs det att varje medlemsstat ska utse minst ett nationellt referenslaboratorium som ska ansvara för vissa uppgifter som anges i det direktivet. Enligt direktiv 96/23/EG ska dessutom kommissionen upprätta en förteckning över de utsedda laboratorierna. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 96/23/EG fastställs kontrollåtgärder för de ämnen och grupper av restsubstanser som förtecknas i bilaga I till direktivet. Där föreskrivs det att varje medlemsstat ska utse minst ett nationellt referenslaboratorium som ska ansvara för vissa uppgifter som anges i det direktivet. Enligt direktiv 96/23/EG ska dessutom kommissionen upprätta en förteckning över de utsedda laboratorierna.

| (2) | Förteckningen över nationella referenslaboratorier för restsubstansforskning fastställs för närvarande i bilagan till kommissionens beslut 98/536/EG (2). |
| --- | --- |

(2)

Förteckningen över nationella referenslaboratorier för restsubstansforskning fastställs för närvarande i bilagan till kommissionens beslut 98/536/EG (2).

| (3) | Vissa medlemsstater har utsett ytterligare nationella referenslaboratorier eller ersatt de utsedda laboratorierna med andra laboratorier. Dessutom har kontaktuppgifterna för vissa laboratorier och de grupper av restsubstanser som kontrolleras av vissa laboratorier som för närvarande förtecknas i bilagan till beslut 98/536/EG ändrats. För att uppnå en tydlig och enhetlig unionslagstiftning bör därför förteckningen över nationella referenslaboratorier i bilagan till det beslutet uppdateras. |
| --- | --- |

(3)

Vissa medlemsstater har utsett ytterligare nationella referenslaboratorier eller ersatt de utsedda laboratorierna med andra laboratorier. Dessutom har kontaktuppgifterna för vissa laboratorier och de grupper av restsubstanser som kontrolleras av vissa laboratorier som för närvarande förtecknas i bilagan till beslut 98/536/EG ändrats. För att uppnå en tydlig och enhetlig unionslagstiftning bör därför förteckningen över nationella referenslaboratorier i bilagan till det beslutet uppdateras.

| (4) | Beslut 98/536/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 98/536/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till beslut 98/536/EG ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 27 oktober 2011.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 125, 23.5.1996, s. 10.

1

(2)  EGT L 251, 11.9.1998, s. 39.

2

---

BILAGA

”BILAGA

NATIONELLA REFERENSLABORATORIER

| Medlemsstat | Referenslaboratorier | Grupper av restsubstanser |
| --- | --- | --- |
| Belgien | Wetenschappelijk Instituut Volksgezondheid/Institut scientifique de la santé publique |
| J. Wytsmanstraat 14/Rue J. Wytsman |
| 1050 Brussel/Bruxelles |

Medlemsstat

Referenslaboratorier

Grupper av restsubstanser

Belgien

Wetenschappelijk Instituut Volksgezondheid/Institut scientifique de la santé publique

J. Wytsmanstraat 14/Rue J. Wytsman

1050 Brussel/Bruxelles

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2c, B2d, B2e, B2f, B3a, B3b, B3e, B3f

| Centrum voor Onderzoek in Diergeneeskunde en Agrochemie (CODA)/Centre d’étude et de recherches vétérinaires et agrochimiques (CERVA) |
| --- |
| Leuvensesteenweg 17 |
| 3080 Tervuren |

Centrum voor Onderzoek in Diergeneeskunde en Agrochemie (CODA)/Centre d’étude et de recherches vétérinaires et agrochimiques (CERVA)

Leuvensesteenweg 17

3080 Tervuren

B3c, B3d

Bulgarien

| Централна лаборатория по ветеринарно-санитарна експертиза и екология |
| --- |
| ул. „Искърско шосе“ No 5 |
| 1528 София |

Централна лаборатория по ветеринарно-санитарна експертиза и екология

ул. „Искърско шосе“ No 5

1528 София

(Central Laboratory of Veterinary Control and Ecology, 5 Iskarsko shousse Str., 1528 Sofia)

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2c, B2d, B2e, B3a, B3b, B3c, B3e, B3f

för animaliska produkter utom foder

Tjeckien

| Národní referenční laboratoř pro sledování reziduí veterinárních léčiv |
| --- |
| Ústav pro státní kontrolu veterinárních biopreparátů a léčiv Brno |
| Hudcova 56 A |
| 621 00 Brno |

Národní referenční laboratoř pro sledování reziduí veterinárních léčiv

Ústav pro státní kontrolu veterinárních biopreparátů a léčiv Brno

Hudcova 56 A

621 00 Brno

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B2d

| Národní referenční laboratoř pro rezidua pesticidů a PCB |
| --- |
| Státní veterinární ústav Praha |
| Sídlištní 136/24 |
| 165 03 Praha 6 |

Národní referenční laboratoř pro rezidua pesticidů a PCB

Státní veterinární ústav Praha

Sídlištní 136/24

165 03 Praha 6

B3a, B3b

| Národní referenční laboratoř pro chemické prvky |
| --- |
| Státní veterinární ústav Olomouc, laboratoř |
| Kroměříž |
| Hulínská 2286 |
| 767 60 Kroměříž |

Národní referenční laboratoř pro chemické prvky

Státní veterinární ústav Olomouc, laboratoř

Kroměříž

Hulínská 2286

767 60 Kroměříž

B3c

| Národní referenční laboratoř pro mykotoxiny a další přírodní toxiny, barviva, antibakteriální inhibiční látky a rezidua veterinárních léčiv |
| --- |
| Státní veterinární ústav Jihlava |
| Rantířovská 93 |
| 586 05 Jihlava |

Národní referenční laboratoř pro mykotoxiny a další přírodní toxiny, barviva, antibakteriální inhibiční látky a rezidua veterinárních léčiv

Státní veterinární ústav Jihlava

Rantířovská 93

586 05 Jihlava

B1, B2 (utom B2d), B3d, B3e

Danmark

| DTU Fødevareinstituttet |
| --- |
| Mørkhøj Bygade 19 |
| DK-2860 Søborg |

DTU Fødevareinstituttet

Mørkhøj Bygade 19

DK-2860 Søborg

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B3

| Laboratorium, mikrobiologi/kemi (Ringsted) |
| --- |
| Søndervang 4 |
| 4100 Ringsted |

Laboratorium, mikrobiologi/kemi (Ringsted)

Søndervang 4

4100 Ringsted

B1, B2

Tyskland

| Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit |
| --- |
| Postfach 1564 |
| 38005 Braunschweig |

Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit

Postfach 1564

38005 Braunschweig

Alla grupper

Estland

| Veterinaar- ja Toidulaboratoorium |
| --- |
| Kreutzwaldi 30 |
| 51006 Tartu |

Veterinaar- ja Toidulaboratoorium

Kreutzwaldi 30

51006 Tartu

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f, B3c

| Terviseameti Tartu labor |
| --- |
| Põllu 1A |
| 50303 Tartu |

Terviseameti Tartu labor

Põllu 1A

50303 Tartu

B2c, B3a, B3b

| Põllumajandusuuringute Keskus |
| --- |
| Teaduse 4/6 |
| Saku |
| 75501 Harjumaa |

Põllumajandusuuringute Keskus

Teaduse 4/6

Saku

75501 Harjumaa

B3d

Irland

| State Laboratory |
| --- |
| Young’s Cross |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

State Laboratory

Young’s Cross

Celbridge

Co. Kildare

A1, A3, A4, A6 (endast nitromidazoler), B2b (endast nitromidazoler), B2e, B2f (kortikosteroider), B3d

| Veterinary Public Health Regulatory Laboratory |
| --- |
| Young’s Cross |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

Veterinary Public Health Regulatory Laboratory

Young’s Cross

Celbridge

Co. Kildare

A2, A5, A6, (utom nitrofuraner, nitromidazoler), B1, B2d, B2f (endast karbadox), B3c

| Ashtown Food Research Centre, Teagasc |
| --- |
| Ashtown |
| Dublin 15 |

Ashtown Food Research Centre, Teagasc

Ashtown

Dublin 15

A6 (nitrofuraner), B2a (avmaskningsmedel utom emamektin), B2b (koccidiostatika), B2c

| Marine Institute |
| --- |
| Rinville |
| Oranmore |
| Galway |

Marine Institute

Rinville

Oranmore

Galway

B2a, (emamektin), B2f (teflubensuron, diflubensuron), B3e (MG och LMG)

| Pesticide Control Laboratory |
| --- |
| Young’s Cross |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

Pesticide Control Laboratory

Young’s Cross

Celbridge

Co. Kildare

B3a (bekämpningsmedel av organiska klorföreningar och 7 PCB), B3b, B3f

Grekland

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Σερρών |
| --- |
| Τέρμα Ομονοίας |
| 621 10 Σέρρες |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Σερρών

Τέρμα Ομονοίας

621 10 Σέρρες

(Veterinary Diagnostic Laboratory Serres, Terma Omonias, 621 10 Serres)

A1, A3, A4, A6 (dapson), B2f (karbadox, olakindox, kortikosteroider), B3a

| Ινστιτούτο Υγιεινής Τροφίμων Αθηνών |
| --- |
| Νεαπόλεως 25 |
| 153 10, Αγ. Παρασκευή |
| Αθήνα |

Ινστιτούτο Υγιεινής Τροφίμων Αθηνών

Νεαπόλεως 25

153 10, Αγ. Παρασκευή

Αθήνα

(Institute of Food Hygiene of Athens, Neapoleos 25, 153 10, Aghia Paraskevi, Athens, Greece)

A2, A5, A6, (klorpromazin, nitromidazoler), B1, B2d, B3b, B3c, B3e

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Τρίπολης |
| --- |
| Πέλαγος Αρκαδίας |
| 22100 Τρίπολη |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Τρίπολης

Πέλαγος Αρκαδίας

22100 Τρίπολη

(Veterinary Laboratory of Tripolis, Pelagos Arkadias, 22100 Tripolis, Greece)

A6 (kloramfenikol, nitrofuraner), B2c

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Χανίων |
| --- |
| Μ. Μπότσαρη 66 |
| 73100 Χανιά |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Χανίων

Μ. Μπότσαρη 66

73100 Χανιά

(Veterinary Laboratory of Chania, Μ. Botsari 66, 73100 Chania, Greece)

B1 i honung

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Λάρισας |
| --- |
| 7ο χλμ. Εθνικής οδού Λαρίσης-Τρικάλων |
| 411 10 Λάρισα |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Λάρισας

7ο χλμ. Εθνικής οδού Λαρίσης-Τρικάλων

411 10 Λάρισα

(Veterinary Laboratory of Larissa, 7th km National Road Larissa-Trikala, 411 10, Larissa, Greece)

B2a, B2b

| Ινστιτούτο Βιοχημείας, Τοξικολογίας και Διατροφής των Ζώων |
| --- |
| Νεαπόλεως 25 |
| 153 10, Αγ. Παρασκευή |
| Αθήνα |

Ινστιτούτο Βιοχημείας, Τοξικολογίας και Διατροφής των Ζώων

Νεαπόλεως 25

153 10, Αγ. Παρασκευή

Αθήνα

(Institute of Biochemistry, Toxicology and Feed of Athens, Neapoleos 25, 153 10, Aghia Paraskevi, Athens, Greece)

B3d

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Θεσσαλονίκης |
| --- |
| Λήμνου 3A |
| 54627 Θεσσαλονίκη |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Θεσσαλονίκης

Λήμνου 3A

54627 Θεσσαλονίκη

(Veterinary Laboratory of Thessalonica, Lemnou 3A, 54627, Thessalonica, Greece)

B2e

Spanien

| Centro Nacional de Alimentación (Agencia Española de Seguridad Alimentaría y Nutrición) |
| --- |
| Carretera Pozuelo-Majadahonda, Km. 5,1 |
| 28220 Majadahonda (Madrid) |

Centro Nacional de Alimentación (Agencia Española de Seguridad Alimentaría y Nutrición)

Carretera Pozuelo-Majadahonda, Km. 5,1

28220 Majadahonda (Madrid)

A1, A3, A4, A5, A6 (kloramfenikol, nitrofuraner), B1, B2f (kortikosteroider, karbadox, olakindox), B3a, B3b, B3d, B3e, B3f

| Laboratorio Central de Sanidad Animal (Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino) |
| --- |
| Camino del Jau s/n |
| 18320 Santa Fe (Granada) |

Laboratorio Central de Sanidad Animal (Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino)

Camino del Jau s/n

18320 Santa Fe (Granada)

A2, A6 (nitromidazoler), B2a B2b, B2c, B2d, B2e, B2f (utom kortikosteroider), B3f

| Laboratorio Arbitral Agroalimentario (Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino) |
| --- |
| Carretera de La Coruña, Km 10,700 |
| 28071 Madrid |

Laboratorio Arbitral Agroalimentario (Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino)

Carretera de La Coruña, Km 10,700

28071 Madrid

B3c, B3f

Frankrike

| Laberca – Oniris |
| --- |
| Atlanpôle, site de la Chantrerie, BP 50707 |
| 44307 Nantes Cedex 3 |

Laberca – Oniris

Atlanpôle, site de la Chantrerie, BP 50707

44307 Nantes Cedex 3

A1, A2, A3, A4, A5, B2f (glukokortikoider), B3a (PCB och dioxiner), B3f

| ANSES, Laboratoire de Fougères |
| --- |
| La Haute Marche, Javené |
| BP 90203 |
| 35302 Fougères |

ANSES, Laboratoire de Fougères

La Haute Marche, Javené

BP 90203

35302 Fougères

A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f (utom glukokortikoider), B3e

| ANSES, Laboratoire de sécurité des aliments de Maisons-Alfort |
| --- |
| 23 avenue du Général de Gaulle |
| 94706 Maisons-Alfort Cedex |

ANSES, Laboratoire de sécurité des aliments de Maisons-Alfort

23 avenue du Général de Gaulle

94706 Maisons-Alfort Cedex

B2c, B3a (utom PCB och dioxiner), B3b, B3c, B3d

Italien

| Istituto superiore di sanità |
| --- |
| Dipartimento di Sanità pubblica veterinaria e sicurezza alimentare |
| Viale Regina Elena, 299 |
| 00161 Roma |

Istituto superiore di sanità

Dipartimento di Sanità pubblica veterinaria e sicurezza alimentare

Viale Regina Elena, 299

00161 Roma

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2, B3a (utom dioxiner och PCB), B3b, B3c, B3d, B3e, B2f

| Istituto Zooprofilattico Sperimentale dell’Abruzzo e del Molise «G. Caporale» |
| --- |
| Via Campo Boario |
| 64100 TERAMO |

Istituto Zooprofilattico Sperimentale dell’Abruzzo e del Molise «G. Caporale»

Via Campo Boario

64100 TERAMO

B3a (PCB, dioxiner och DL-PCB)

Cypern

| Γενικό Χημείο του Κράτους |
| --- |
| Υπουργείο Υγείας |
| Οδός Κίμωνος 44, |
| 1451, Λευκωσία, Κύπρος |

Γενικό Χημείο του Κράτους

Υπουργείο Υγείας

Οδός Κίμωνος 44,

1451, Λευκωσία, Κύπρος

(General State Laboratory, Ministry of Health, Kimonos Street 44, 1451 Nicosia)

Alla grupper

Lettland

| Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts |
| --- |
| Lejupes iela 3 |
| Rīga, LV-1076 |

Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts

Lejupes iela 3

Rīga, LV-1076

(Institute of Food Safety, Animal Health and Environment, Lejupes Street 3, LV-1076 Riga)

Alla grupper (utom B3d i vattenbruk)

Litauen

| Nacionalinis maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo institutas |
| --- |
| J. Kairiūkščio g. 10 |
| LT-08409 Vilnius |

Nacionalinis maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo institutas

J. Kairiūkščio g. 10

LT-08409 Vilnius

Alla grupper

Luxemburg

| Institut scientifique de la santé publique |
| --- |
| Rue J. Wytsman 14 |
| 1050 Bruxelles |

Institut scientifique de la santé publique

Rue J. Wytsman 14

1050 Bruxelles

Alla grupper

Ungern

| Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal |
| --- |
| Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság |
| Élelmiszer Toxikológiai Nemzeti Referencia Laboratórium |
| Mester u. 81. |
| Hungary |
| H-1095 |
| Budapest 94 |
| POB 1740 |
| H-1465 |

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal

Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság

Élelmiszer Toxikológiai Nemzeti Referencia Laboratórium

Mester u. 81.

Hungary

H-1095

Budapest 94

POB 1740

H-1465

(Central Agricultural Office, Food and Feed Safety Directorate, Food Toxicological NRL, Mester u. 81., Hungary, H-1095, Budapest 94, POB 1740, H-1465)

Alla grupper

Malta

| Laboratorju Veterinarju Nazzjonali. |
| --- |
| Dipartiment għar-Regolazzjoni tal-Biedja u s-Sajd. |
| Ministeru għar-Rizorsi u l-Affarijiet Rurali. Albertown, Marsa. |
| (National Veterinary Laboratory |
| Agriculture and Fisheries Regulation Division |
| Ministry for Resources and Rural Affairs |
| Albertown, Marsa) |

Laboratorju Veterinarju Nazzjonali.

Dipartiment għar-Regolazzjoni tal-Biedja u s-Sajd.

Ministeru għar-Rizorsi u l-Affarijiet Rurali. Albertown, Marsa.

(National Veterinary Laboratory

Agriculture and Fisheries Regulation Division

Ministry for Resources and Rural Affairs

Albertown, Marsa)

Alla grupper

Nederländerna

| Wageningen UR |
| --- |
| RIKILT — Instituut voor Voedselveiligheid |
| Akkermaalsbos 2 |
| 6708 WB Wageningen |

Wageningen UR

RIKILT — Instituut voor Voedselveiligheid

Akkermaalsbos 2

6708 WB Wageningen

Alla grupper

Österrike

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| CC Tierarzneimittel und Hormone, Wien |
| Spargelfeldstraße 191 |
| 1226 Wien |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

CC Tierarzneimittel und Hormone, Wien

Spargelfeldstraße 191

1226 Wien

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f (kortikoider)

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| CC Rückstandsanalytik, Wien |
| Spargelfeldstraße 191 |
| 1226 Wien |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

CC Rückstandsanalytik, Wien

Spargelfeldstraße 191

1226 Wien

B2c, B2f (amitraz), B3a (utom dioxiner och PCB), B3b, B3f (neonikotinoider)

| Umweltbundesamt GmbH |
| --- |
| Spittelauer Lände 5 |
| 1090 Wien |

Umweltbundesamt GmbH

Spittelauer Lände 5

1090 Wien

B3a (dioxiner och PCB)

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| CC Strahlenschutz und Radiochemie Wien |
| Spargelfeldstraße 191 |
| 1226 Wien |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

CC Strahlenschutz und Radiochemie Wien

Spargelfeldstraße 191

1226 Wien

B3c

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| CC Cluster Chemie |
| Wieningerstraße 8 |
| 4021 Linz |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

CC Cluster Chemie

Wieningerstraße 8

4021 Linz

B3d

| Lebensmitteluntersuchungsanstalt der Stadt Wien |
| --- |
| Henneberggasse 3 |
| 1030 Wien |

Lebensmitteluntersuchungsanstalt der Stadt Wien

Henneberggasse 3

1030 Wien

B3e

Polen

| Państwowy Instytut Weterynaryjny-Państwowy |
| --- |
| Instytut Badawczy w Puławach |
| Al. Partyzantów 57 |
| 24-100 Puławy |

Państwowy Instytut Weterynaryjny-Państwowy

Instytut Badawczy w Puławach

Al. Partyzantów 57

24-100 Puławy

Alla grupper

Portugal

| Instituto Nacional de Recursos Biológicos/Laboratório Nacional de Investigação Veterinária |
| --- |
| Estrada de Benfica 701 |
| 1549-011 Lisboa |

Instituto Nacional de Recursos Biológicos/Laboratório Nacional de Investigação Veterinária

Estrada de Benfica 701

1549-011 Lisboa

Alla grupper (utom B3a dioxiner och DL-PCB och B3c i vattenbruk)

| Instituto Nacional de Recursos Biológicos/Instituto de Investigação das Pescas e do Mar |
| --- |
| Av. de Brasília |
| 1449-006 Lisboa |

Instituto Nacional de Recursos Biológicos/Instituto de Investigação das Pescas e do Mar

Av. de Brasília

1449-006 Lisboa

B3c (vattenbruk)

| Autoridade de Segurança Alimentar e Económica Laboratório de Segurança Alimentar/Laboratório de Análises Tecnológicas e de Controlo |
| --- |
| Estrada do Paço do Lumiar, 22 |
| 1649-038 Lisboa |

Autoridade de Segurança Alimentar e Económica Laboratório de Segurança Alimentar/Laboratório de Análises Tecnológicas e de Controlo

Estrada do Paço do Lumiar, 22

1649-038 Lisboa

B3a (dioxiner och DL-PCB)

Rumänien

| Institute for Hygiene and Veterinary Public Health |
| --- |
| Str. Câmpul Moșilor nr. 5, sectorul 2 |
| 021201 București |

Institute for Hygiene and Veterinary Public Health

Str. Câmpul Moșilor nr. 5, sectorul 2

021201 București

A1, A4, A6 (nitromidazoler, nitrofuraner), B1 (antibiotika), B2a, B2b, B2c, B2e, B2f, B3a (bekämpningsmedel av organiska klorföreningar och NDL-PCB), B3b, B3c, B3d, B3e

| Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate |
| --- |
| Str. Surorile Martir Caceu nr. 4 |
| 300858 Timișoara |

Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate

Str. Surorile Martir Caceu nr. 4

300858 Timișoara

A2, A5, B2d

| Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate |
| --- |
| Șos. Mangaliei nr. 78 |
| 900111 Constanța |

Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate

Șos. Mangaliei nr. 78

900111 Constanța

A3, A6 (kloramfenikol)

| Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate |
| --- |
| Str. Piața Mărăști nr. 1 |
| 400609 Cluj-Napoca |

Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate

Str. Piața Mărăști nr. 1

400609 Cluj-Napoca

A6 (dapson), B1 (sulfonamider)

| Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate |
| --- |
| Str. Ilioarei nr. 16E, sectorul 3 |
| 032125 București |

Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate

Str. Ilioarei nr. 16E, sectorul 3

032125 București

B3a (dioxiner)

Slovenien

| Univerza v Ljubljani, Veterinarska fakulteta |
| --- |
| Nacionalni veterinarski inštitut |
| Gerbičeva 60 |
| 1000 Ljubljana |

Univerza v Ljubljani, Veterinarska fakulteta

Nacionalni veterinarski inštitut

Gerbičeva 60

1000 Ljubljana

A1, A3, A4, A5, A6 (utom kloramfenikol i urin och kloroform i urin), B1, B2a (avermektiner), B2b, B2d, B2e, B2f, B3c (utom kvicksilver i vattenbruk), B3d, B3e

| Zavod za zdravstveno varstvo Maribor |
| --- |
| Prvomajska 1 |
| 2000 Maribor |

Zavod za zdravstveno varstvo Maribor

Prvomajska 1

2000 Maribor

A2, A6 (kloramfenikol i urin och kloroform i urin), B2a (bensimidazoler), B2c, B3a, B3b (utom i honung)

| Zavod za zdravstveno varstvo Nova Gorica |
| --- |
| Vipavska cesta 13 |
| Rožna Dolina |
| 5000 Nova Gorica |

Zavod za zdravstveno varstvo Nova Gorica

Vipavska cesta 13

Rožna Dolina

5000 Nova Gorica

B3b (i honung)

| Inštitut za varovanje zdravja Republike Slovenije |
| --- |
| Trubarjeva 2 |
| 1000 Ljubljana |

Inštitut za varovanje zdravja Republike Slovenije

Trubarjeva 2

1000 Ljubljana

B3c (kvicksilver i vattenbruk)

Slovakien

| Štátny veterinárny a potravinový ústav Bratislava |
| --- |
| Botanická 15 |
| 842 13 Bratislava |

Štátny veterinárny a potravinový ústav Bratislava

Botanická 15

842 13 Bratislava

A1, A3, A4, A5, A6 (nitromidazoler), B2c, B2e, B3a, B3b

| Štátny veterinárny a potravinový ústav Košice |
| --- |
| Hlinkova 1B |
| 040 01 Košice |

Štátny veterinárny a potravinový ústav Košice

Hlinkova 1B

040 01 Košice

A2, B2a, B2b, B2d, B3c, B3d

| Štátny veterinárny a potravinový ústav Dolný Kubín |
| --- |
| Jánoskova 1611/58 |
| 026 01 Dolný Kubín |

Štátny veterinárny a potravinový ústav Dolný Kubín

Jánoskova 1611/58

026 01 Dolný Kubín

A6 (kloramfenikol, nitrofuraner), B1, B2f, B3e

Finland

| Finnish Food Safety Authority Evira |
| --- |
| Mustialankatu 3 |
| 00790 Helsinki |

Finnish Food Safety Authority Evira

Mustialankatu 3

00790 Helsinki

Alla grupper

Sverige

| Statens livsmedelsverk |
| --- |
| Box 622 |
| 751 26 Uppsala |

Statens livsmedelsverk

Box 622

751 26 Uppsala

Alla grupper

Förenade kungariket

| Agri-Food and Biosciences Institute |
| --- |
| Veterinary Sciences Division |
| Stoney Road |
| Stormont |
| Belfast BT4 3SD |
| Northern Ireland |

Agri-Food and Biosciences Institute

Veterinary Sciences Division

Stoney Road

Stormont

Belfast BT4 3SD

Northern Ireland

A1, A2, A3, A4, A5, A6 (nitrofuraner utom i honung, nitromidazoler), B2b (nicarbazin), B2f

| Food and Environment Research Agency (FERA) |
| --- |
| Sand Hutton |
| York |
| YO41 1LZ |

Food and Environment Research Agency (FERA)

Sand Hutton

York

YO41 1LZ

A6 (kloramfenikol, nitrofuraner i honung, dapson), B1, B2a, B2b (jonoforer)

| LGC Ltd |
| --- |
| Queens Road |
| Teddington |
| Middlesex TW11 OLY |

LGC Ltd

Queens Road

Teddington

Middlesex TW11 OLY

A6 (klorpromazin), B2c, B2d, B2e, B3a, B3b, B3c, B3d, B3e”

---

| 1.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 285/53 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 285/53

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 28 oktober 2011

om ändring av genomförandebeslut 2011/402/EU om nödåtgärder avseende bockhornsklöverfrön och vissa frön och bönor som importeras från Egypten

[delgivet med nr K(2011) 7744]

(Text av betydelse för EES)

(2011/718/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (1), särskilt artikel 53.1 b i och iii, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 178/2002 fastställs allmänna principer för livsmedel och foder i allmänhet, och för livsmedels- och fodersäkerhet i synnerhet, på unionsnivå och på nationell nivå. I förordningen fastställs att nödåtgärder ska vidtas om det visar sig att livsmedel eller foder som importeras från ett tredjeland sannolikt innebär en allvarlig risk för människors hälsa, djurs hälsa eller miljön och att risken inte tillfredsställande kan undanröjas genom åtgärder som vidtas av den eller de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 178/2002 fastställs allmänna principer för livsmedel och foder i allmänhet, och för livsmedels- och fodersäkerhet i synnerhet, på unionsnivå och på nationell nivå. I förordningen fastställs att nödåtgärder ska vidtas om det visar sig att livsmedel eller foder som importeras från ett tredjeland sannolikt innebär en allvarlig risk för människors hälsa, djurs hälsa eller miljön och att risken inte tillfredsställande kan undanröjas genom åtgärder som vidtas av den eller de berörda medlemsstaterna.

| (2) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (2) fastställs allmänna regler för livsmedelshygien. De reglerna omfattar hygienkrav som livsmedelsföretagarna måste iaktta vid produktion av frön och bönor direkt avsedda för användning som livsmedel. |
| --- | --- |

(2)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (2) fastställs allmänna regler för livsmedelshygien. De reglerna omfattar hygienkrav som livsmedelsföretagarna måste iaktta vid produktion av frön och bönor direkt avsedda för användning som livsmedel.

| (3) | Vissa partier av bockhornsklöverfrön som importerats från Egypten har identifierats som orsakande agens för ett utbrott av Shigatoxinproducerande Escherichia coli-bakterier (STEC) av serotyp O104:H4 i unionen. Genom kommissionens genomförandebeslut 2011/402/EU (3) infördes därför ett förbud mot övergång till fri omsättning inom unionen av frön och bönor från Egypten som omfattas av de KN-nummer som förtecknas i bilagan till det genomförandebeslutet. Förbudet löper ut den 31 oktober 2011. |
| --- | --- |

(3)

Vissa partier av bockhornsklöverfrön som importerats från Egypten har identifierats som orsakande agens för ett utbrott av Shigatoxinproducerande Escherichia coli-bakterier (STEC) av serotyp O104:H4 i unionen. Genom kommissionens genomförandebeslut 2011/402/EU (3) infördes därför ett förbud mot övergång till fri omsättning inom unionen av frön och bönor från Egypten som omfattas av de KN-nummer som förtecknas i bilagan till det genomförandebeslutet. Förbudet löper ut den 31 oktober 2011.

| (4) | Under perioden 21–25 augusti 2011 genomförde kommissionens kontor för livsmedels- och veterinärfrågor en granskning i Egypten för att spåra den möjliga smittkällan för de nyligen inträffade E. coli-utbrotten (serotyp O104:H4) i norra Tyskland och i Bordeaux i Frankrike och för att utvärdera produktions- och bearbetningsförhållandena för de misstänkta fröna i det tredjelandet. |
| --- | --- |

(4)

Under perioden 21–25 augusti 2011 genomförde kommissionens kontor för livsmedels- och veterinärfrågor en granskning i Egypten för att spåra den möjliga smittkällan för de nyligen inträffade E. coli-utbrotten (serotyp O104:H4) i norra Tyskland och i Bordeaux i Frankrike och för att utvärdera produktions- och bearbetningsförhållandena för de misstänkta fröna i det tredjelandet.

| (5) | Granskningsresultaten och de åtgärder som Egypten vidtagit beträffande bristerna vid produktionen av frön avsedda att användas som livsmedel som eventuellt kan användas för att odla groddar har utvärderats. Utvärderingen visar att de egyptiska myndigheternas åtgärder inte är tillräckliga för att komma till rätta med de fastställda riskerna. |
| --- | --- |

(5)

Granskningsresultaten och de åtgärder som Egypten vidtagit beträffande bristerna vid produktionen av frön avsedda att användas som livsmedel som eventuellt kan användas för att odla groddar har utvärderats. Utvärderingen visar att de egyptiska myndigheternas åtgärder inte är tillräckliga för att komma till rätta med de fastställda riskerna.

| (6) | Enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 852/2004 ska hygienen för importerade livsmedel bl.a. uppfylla kraven i bilaga I till den förordningen. De åtgärder som de egyptiska myndigheterna angett ger dock inte tillräckliga garantier för ett aktivt åtagande att se till att produktionen överensstämmer med bilaga I till förordning (EG) nr 852/2004. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) kommer i slutet av oktober 2011 att anta ett vetenskapligt yttrande om risken på grund av Shigatoxinproducerande Escherichia coli-bakterier (STEC) och andra patogena bakterier i frön samt groddar, skott och krasse från frön. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 852/2004 ska hygienen för importerade livsmedel bl.a. uppfylla kraven i bilaga I till den förordningen. De åtgärder som de egyptiska myndigheterna angett ger dock inte tillräckliga garantier för ett aktivt åtagande att se till att produktionen överensstämmer med bilaga I till förordning (EG) nr 852/2004. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) kommer i slutet av oktober 2011 att anta ett vetenskapligt yttrande om risken på grund av Shigatoxinproducerande Escherichia coli-bakterier (STEC) och andra patogena bakterier i frön samt groddar, skott och krasse från frön.

| (7) | I väntan på att det eventuellt införs ytterligare kontrollåtgärder på grundval av Efsas yttrande och för att ge de behöriga egyptiska myndigheterna tillräcklig tid för att lämna ytterligare synpunkter till kommissionen samt för att ge faktiska garantier för ytterligare riskhanteringsåtgärder, bör det tillfälliga förbudet mot övergång till fri omsättning inom unionen av frön och bönor från Egypten enligt genomförandebeslut 2011/402/EU förlängas till och med den 31 mars 2012. |
| --- | --- |

(7)

I väntan på att det eventuellt införs ytterligare kontrollåtgärder på grundval av Efsas yttrande och för att ge de behöriga egyptiska myndigheterna tillräcklig tid för att lämna ytterligare synpunkter till kommissionen samt för att ge faktiska garantier för ytterligare riskhanteringsåtgärder, bör det tillfälliga förbudet mot övergång till fri omsättning inom unionen av frön och bönor från Egypten enligt genomförandebeslut 2011/402/EU förlängas till och med den 31 mars 2012.

| (8) | För att säkerställa att det här beslutet effektivt förhindrar import av sådana varor som förtecknas i bilagan bör det tillämpas från och med den 1 november 2011, eftersom genomförandebeslut 2011/402/EU förbjuder övergång till fri omsättning inom unionen av de frön och bönor från Egypten som anges i bilagan till och med den 31 oktober 2011. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa att det här beslutet effektivt förhindrar import av sådana varor som förtecknas i bilagan bör det tillämpas från och med den 1 november 2011, eftersom genomförandebeslut 2011/402/EU förbjuder övergång till fri omsättning inom unionen av de frön och bönor från Egypten som anges i bilagan till och med den 31 oktober 2011.

| (9) | Genomförandebeslut 2011/402/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Genomförandebeslut 2011/402/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandebeslut 2011/402/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  Övergång till fri omsättning inom unionen av de frön och bönor från Egypten som anges i bilagan ska vara förbjuden till och med den 31 mars 2012.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 2 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Övergång till fri omsättning inom unionen av de frön och bönor från Egypten som anges i bilagan ska vara förbjuden till och med den 31 mars 2012.”

| 2. | Bilagan ska ersättas med texten i bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

2.

Bilagan ska ersättas med texten i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 november 2011.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 28 oktober 2011.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  EUT L 179, 7.7.2011, s. 10.

3

---

BILAGA

”BILAGA

Frön och bönor från Egypten vars övergång till fri omsättning inom unionen är förbjuden till och med den 31 mars 2012:

| KN-nummer (1) | Varuslag |
| --- | --- |
| ex 0704 90 90 | Groddar av senapskål |
| ex 0706 90 90 | Groddar av rödbetor, groddar av rädisor |
| ex 0708 | Groddar av baljfrukter och baljväxtfrön, färska eller kylda |
| ex 0709 90 90 | Sojabönsgroddar |
| 0713 | Torkade baljväxtfrön, även skalade eller sönderdelade |
| 0910 99 10 | Frö av bockhornsklöver |
| 1201 00 | Sojabönor, även sönderdelade |
| 1207 50 | Senapsfrön |
| 1207 99 97 | Andra oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter, även sönderdelade |
| 1209 10 00 | Sockerbetsfrön |
| 1209 21 00 | Lusernfrön (alfalfafrön) |
| 1209 91 | Grönsaksfrön |
| ex 1214 90 90 | Groddar av lusern (alfalfa) |

KN-nummer (1)

Varuslag

ex 0704 90 90

Groddar av senapskål

ex 0706 90 90

Groddar av rödbetor, groddar av rädisor

ex 0708

Groddar av baljfrukter och baljväxtfrön, färska eller kylda

ex 0709 90 90

Sojabönsgroddar

0713

Torkade baljväxtfrön, även skalade eller sönderdelade

0910 99 10

Frö av bockhornsklöver

1201 00

Sojabönor, även sönderdelade

1207 50

Senapsfrön

1207 99 97

Andra oljeväxtfrön och oljehaltiga frukter, även sönderdelade

1209 10 00

Sockerbetsfrön

1209 21 00

Lusernfrön (alfalfafrön)

1209 91

Grönsaksfrön

ex 1214 90 90

Groddar av lusern (alfalfa)

---

(1)  KN-numren i detta genomförandebeslut motsvarar numren i del 2 i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 256, 7.9.1987, s. 1)”

1

---