# Uradni list L 283/2011

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2011.283.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 283 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5429. oktober 2011 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2011.283.slv

Uradni list

Evropske unije

L 283

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5429. oktober 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2011/708/EU |
| | * | Sklep Sveta in predstavnikov vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta z dne 16. junija 2011 o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani, ter o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Pomožnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani, Islandijo na drugi strani ter Kraljevino Norveško na tretji strani o uporabi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani | 1 |
| Sporazum o zračnem prometu | 3 |
| Pomožni sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani, Islandijo na drugi strani, ter Kraljevino Norveško na tretji strani, o uporabi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani | 16 |
| | | 2011/709/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 20. oktobra 2011 o sklenitvi Sporazuma o nekaterih vidikih zračnih prevozov med Evropsko unijo in Združenimi mehiškimi državami | 25 |
| | | 2011/710/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 20. oktobra 2011 o sklenitvi Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo | 26 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1093/2011 z dne 28. oktobra 2011 o uporabi odstopanj od pravil o poreklu iz Protokola o opredelitvi pojma izdelki s poreklom, priloženega k Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Korejo | 27 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1094/2011 z dne 28. oktobra 2011 o določitvi koeficientov, ki za obdobje 2011/2012 veljajo za žito, izvoženo v obliki škotskega viskija | 30 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1095/2011 z dne 28. oktobra 2011 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 glede sprožitvenih ravni za dodatne dajatve za kumare, artičoke, klementine, mandarine in pomaranče | 32 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1096/2011 z dne 28. oktobra 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 34 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Sveta 2011/84/EU z dne 20. septembra 2011 o spremembi Direktive 76/768/EGS glede kozmetičnih izdelkov zaradi prilagoditve Priloge III k Direktivi tehničnemu napredku (
  1
  ) | 36 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | 2011/711/EU |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 27. oktobra 2011 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva ter njegovi digitalni hrambi | 39 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

2011/708/EU

*

Sklep Sveta in predstavnikov vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta z dne 16. junija 2011 o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani, ter o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Pomožnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani, Islandijo na drugi strani ter Kraljevino Norveško na tretji strani o uporabi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani

1

Sporazum o zračnem prometu

3

Pomožni sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani, Islandijo na drugi strani, ter Kraljevino Norveško na tretji strani, o uporabi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani

16

2011/709/EU

*

Sklep Sveta z dne 20. oktobra 2011 o sklenitvi Sporazuma o nekaterih vidikih zračnih prevozov med Evropsko unijo in Združenimi mehiškimi državami

25

2011/710/EU

*

Sklep Sveta z dne 20. oktobra 2011 o sklenitvi Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo

26

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1093/2011 z dne 28. oktobra 2011 o uporabi odstopanj od pravil o poreklu iz Protokola o opredelitvi pojma izdelki s poreklom, priloženega k Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Korejo

27

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1094/2011 z dne 28. oktobra 2011 o določitvi koeficientov, ki za obdobje 2011/2012 veljajo za žito, izvoženo v obliki škotskega viskija

30

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1095/2011 z dne 28. oktobra 2011 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 glede sprožitvenih ravni za dodatne dajatve za kumare, artičoke, klementine, mandarine in pomaranče

32

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1096/2011 z dne 28. oktobra 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

34

DIREKTIVE

*

Direktiva Sveta 2011/84/EU z dne 20. septembra 2011 o spremembi Direktive 76/768/EGS glede kozmetičnih izdelkov zaradi prilagoditve Priloge III k Direktivi tehničnemu napredku (
  1
  )

1

36

PRIPOROČILA

2011/711/EU

*

Priporočilo Komisije z dne 27. oktobra 2011 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva ter njegovi digitalni hrambi

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 29.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 283/1

---

SKLEP SVETA IN PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA

z dne 16. junija 2011

o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani, ter o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Pomožnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani, Islandijo na drugi strani ter Kraljevino Norveško na tretji strani o uporabi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani

(2011/708/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA, SO SE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 100(2) v povezavi s členom 218(5) in prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o zračnem prometu), ki so ga Združene države Amerike in Evropska skupnost in njene države članice podpisale dne 25. in 30. aprila 2007, kakor je bil spremenjen s Protokolom, ki spreminja Sporazum o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Združenimi državami Amerike, podpisan 25. in 30. aprila 2007 (2) (v nadaljnjem besedilu: Protokol), ki so ga Združene države Amerike ter Evropska unija in njene države članice podpisale dne 24. junija 2010, izrecno določa pristop tretjih držav k Sporazumu o zračnem prometu. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o zračnem prometu), ki so ga Združene države Amerike in Evropska skupnost in njene države članice podpisale dne 25. in 30. aprila 2007, kakor je bil spremenjen s Protokolom, ki spreminja Sporazum o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Združenimi državami Amerike, podpisan 25. in 30. aprila 2007 (2) (v nadaljnjem besedilu: Protokol), ki so ga Združene države Amerike ter Evropska unija in njene države članice podpisale dne 24. junija 2010, izrecno določa pristop tretjih držav k Sporazumu o zračnem prometu.

| (2) | V skladu s členom 18(5) Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, je skupni odbor, ustanovljen na podlagi navedenega sporazuma, oblikoval predlog za pristop Islandije in Kraljevine Norveške k Sporazumu o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 18(5) Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, je skupni odbor, ustanovljen na podlagi navedenega sporazuma, oblikoval predlog za pristop Islandije in Kraljevine Norveške k Sporazumu o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom.

| (3) | Skupni odbor je 16. novembra 2010 predlagal Sporazum o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o pristopu). |
| --- | --- |

(3)

Skupni odbor je 16. novembra 2010 predlagal Sporazum o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o pristopu).

| (4) | Komisija je s pogajanji dosegla Pomožni sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani, Islandijo na drugi strani ter Kraljevino Norveško na tretji strani o uporabi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani (v nadaljnjem besedilu: Pomožni sporazum). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je s pogajanji dosegla Pomožni sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani, Islandijo na drugi strani ter Kraljevino Norveško na tretji strani o uporabi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani (v nadaljnjem besedilu: Pomožni sporazum).

| (5) | Sporazum o pristopu in Pomožni sporazum bi bilo treba podpisati in začasno uporabljati do zaključka postopkov za njuno sklenitev – |
| --- | --- |

(5)

Sporazum o pristopu in Pomožni sporazum bi bilo treba podpisati in začasno uporabljati do zaključka postopkov za njuno sklenitev –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani ter Pomožnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani, Islandijo na drugi strani ter Kraljevino Norveško na tretji strani o uporabi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani se v imenu Unije odobri ob upoštevanju sklenitve navedenih sporazumov.

Besedili Sporazuma o pristopu in Pomožnega sporazuma sta priloženi k temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo ali osebe, pooblaščene za podpis Sporazuma o pristopu in Pomožnega sporazuma v imenu Unije.

Člen 3

Unija in njene države članice ter zadevne pogodbenice začasno uporabljajo Sporazum o pristopu in Pomožni sporazum od dneva podpisa (3), sicer pa ga države članice uporabljajo kolikor to dovoljuje njihova nacionalna zakonodaja.

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan njegovega sprejetja.

V Luxembourgu, 16. junija 2011

Predsednik

VÖLNER P.

---

(1)  UL L 134, 25.5.2007, str. 4.

1

(2)  UL L 223, 25.8.2010, str. 3.

2

(3)  Datum podpisa Sporazuma o pristopu in Pomožnega sporazuma Generalni sekretariat Sveta objavi v Uradnem listu Evropske unije.

3

Uradnem listu Evropske unije.

---

PREVOD

SPORAZUM O ZRAČNEM PROMETU

ZDRUŽENE DRŽAVE AMERIKE, (v nadaljnjem besedilu: Združene države)

na eni strani, ter

KRALJEVINA BELGIJA,

REPUBLIKA BOLGARIJA,

ČEŠKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA DANSKA,

ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,

REPUBLIKA ESTONIJA,

IRSKA,

HELENSKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA ŠPANIJA,

FRANCOSKA REPUBLIKA,

ITALIJANSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA CIPER,

REPUBLIKA LATVIJA,

REPUBLIKA LITVA,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

REPUBLIKA MADŽARSKA,

MALTA,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

REPUBLIKA AVSTRIJA,

REPUBLIKA POLJSKA,

PORTUGALSKA REPUBLIKA,

ROMUNIJA,

REPUBLIKA SLOVENIJA,

SLOVAŠKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA,

ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,

kot pogodbenice Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije ter hkrati države članice Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: države članice)

in

EVROPSKA UNIJA

na drugi strani, ter

ISLANDIJA,

na tretji strani, ter

KRALJEVINA NORVEŠKA (v nadaljnjem besedilu: Norveška)

na četrti strani –

V ŽELJI, da bi spodbujale mednarodni letalski sistem na podlagi konkurence med letalskimi prevozniki na trgu s čim manjšim državnim vplivom in predpisi;

V ŽELJI, da bi omogočile širitev mednarodnih možnosti za zračni promet, tudi z razvojem omrežij zračnega prevoza za izpolnjevanje potreb potnikov in naročnikov prevoza po primernih storitvah zračnega prevoza;

V ŽELJI, da bi omogočile letalskim prevoznikom, da ponudijo potujoči javnosti in naročnikom prevozov konkurenčne cene in storitve na odprtih trgih;

V ŽELJI, da bi imeli vsi sektorji letalske industrije, vključno z delavci letalskih prevoznikov, koristi od liberaliziranega sporazuma;

V ŽELJI, da bi zagotovile najvišjo stopnjo varnosti in zaščite v mednarodnem zračnem prometu, ter s potrditvijo zaskrbljenosti nad dejanji ali grožnjami, usmerjenimi proti varnosti letal, ki ogrožajo varnost oseb ali premoženja, škodljivo vplivajo na delovanje zračnega prevoza in spodkopavajo zaupanje javnosti v varnost civilnega letalstva;

OB UPOŠTEVANJU Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu, ki je bila na voljo za podpis v Chicagu 7. decembra 1944;

OB PRIZNAVANJU, da lahko vladne subvencije škodljivo vplivajo na konkurenco med letalskimi prevozniki in ogrozijo osnovne cilje tega sporazuma;

OB POTRDITVI pomena varstva okolja pri razvoju in izvajanju mednarodne letalske politike;

OB UPOŠTEVANJU pomena varstva potrošnikov, vključno z varstvom, ki ga zagotavlja Konvencija o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz, sklenjena v Montrealu 28. maja 1999;

Z NAMENOM odprtja dostopa do trgov in doseganja čim večjih koristi za potrošnike, letalske prevoznike, delovno silo in skupnosti na obeh straneh Atlantika na podlagi sedanjih sporazumov;

OB PRIZNAVANJU pomena izboljšanja dostopa svojih letalskih prevoznikov do globalnih kapitalskih trgov, tako da se krepi konkurenca in spodbujajo cilji tega sporazuma;

Z NAMENOM ustvariti precedenčni primer na globalni ravni za spodbujanje koristi liberalizacije v tem ključnem gospodarskem sektorju;

OB PRIZNAVANJU, da je Evropska unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, ter da od tega datuma vse pravice in obveznosti Evropske skupnosti ter sklicevanja na njo v Sporazumu o zračnem prometu, ki so ga podpisale Združene države ter Evropska skupnost in njene države članice dne 25. in 30. aprila 2007, veljajo za Evropsko unijo –

SO SE DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

Člen 1

Opredelitev pojmov

„Pogodbenica“ pomeni Združene države, Evropsko unijo in njene države članice, Islandijo ali Norveško.

Člen 2

Uporaba Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom in Priloga k temu sporazumu

Združene države ter Evropska skupnost in njene države članice so 25. in 30. aprila 2007 podpisale Sporazum o zračnem prometu (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o zračnem prometu), ki je bil 24. junija 2010 spremenjen s Protokolom, ki spreminja Sporazum o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami in Združenimi državami Amerike, (v nadaljnjem besedilu: Protokol), katerih določbe so v ta sporazum vključene s sklicevanjem ter se uporabljajo za vse pogodbenice tega sporazuma, ob upoštevanju Priloge k temu sporazumu. Določbe Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, se uporabljajo za Islandijo in Norveško, kot da bi bili državi članici Evropske unije, zato imata Islandija in Norveška vse pravice in obveznosti držav članic v skladu z navedenim sporazumom. Določbe Priloge k temu sporazumu so sestavni del tega sporazuma.

Člen 3

Prenehanje ali prekinitev začasne uporabe

1.   Tako Združene države kot Evropska unija in njene države članice lahko kadar koli po diplomatski poti pisno obvestijo ostale tri pogodbenice o odločitvi, da ta sporazum preneha veljati ali da se prekine njegova začasna uporaba na podlagi člena 5.

Izvod obvestila je treba hkrati poslati Mednarodni organizaciji civilnega letalstva (ICAO). Ta sporazum preneha veljati ali se preneha začasno uporabljati ob polnoči po greenwiškem času na koncu prometne sezone Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov (IATA) eno leto po datumu pisnega uradnega obvestila o prenehanju, razen če vse pogodbenice obvestila pred potekom tega roka sporazumno ne umaknejo.

2.   Islandija ali Norveška lahko kadar koli po diplomatski poti pisno sporočita ostalim pogodbenicam svojo odločitev o odstopu od ali prekinitvi začasnega uporabljanja tega sporazuma na podlagi člena 5. Izvod tega obvestila je treba hkrati poslati ICAO. Takšen odstop ali prekinitev začasnega uporabljanja začne učinkovati ob polnoči po greenwiškem času na koncu prometne sezone Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov (IATA) eno leto po datumu pisnega uradnega obvestila, razen če pogodbenica, ki je uradno obvestilo poslala, Združene države in Evropska unija in njene države članice tega obvestila sporazumno ne umaknejo.

3.   Tako Združene države kot Evropska unija in njene države članice lahko kadar koli po diplomatski poti pisno obvestijo Islandijo ali Norveško o svoji odločitvi, da prekinejo ta sporazum ali njegovo začasno uporabo v zvezi z Islandijo ali Norveško. Izvod obvestila je treba hkrati poslati ostalima dvema pogodbenicama tega sporazuma in ICAO. Prekinitev sporazuma ali njegove začasne uporabe v zvezi z Islandijo ali Norveško začne učinkovati ob polnoči po greenwiškem času na koncu prometne sezone Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov (IATA) eno leto po datumu pisnega obvestila o prenehanju, razen če Združene države, Evropska unija in njene države članice ter pogodbenica, ki je prejela obvestilo, pred potekom tega roka obvestila sporazumno ne umaknejo.

4.   Za namene diplomatskih not iz tega člena se diplomatske note iz Evropske unije in njenih držav članic ali v Evropsko unijo in njene države članice pošiljajo iz Evropske unije ali v njo, odvisno od posameznega primera.

5.   Ne glede na katero koli drugo določbo tega člena se ta sporazum takoj prekine, če se prekine Sporazum o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom.

Člen 4

Registracija pri ICAO

Generalni sekretariat Sveta Evropske unije ta sporazum in vse njegove spremembe registrira pri ICAO.

Člen 5

Začasna uporaba

Do začetka veljavnosti tega sporazuma se pogodbenice dogovorijo, da ga bodo od datuma podpisa začasno uporabljale, kolikor je to dovoljeno z njihovo domačo veljavno zakonodajo. Če je Sporazum o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, prekinjen v skladu s svojim členom 23 ali če se preneha začasno uporabljati v skladu s svojim členom 25 ali preneha začasno uporabljanje Protokola v skladu z njegovim členom 9, se hkrati preneha začasno uporabljati tudi ta sporazum.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta sporazum začne veljati na poznejši izmed navedenih datumov:

| 1. | datum začetka veljavnosti Sporazuma o zračnem prometu; |
| --- | --- |

1.

datum začetka veljavnosti Sporazuma o zračnem prometu;

| 2. | datum začetka veljavnosti Protokola, in |
| --- | --- |

2.

datum začetka veljavnosti Protokola, in

| 3. | en mesec po datumu zadnje note v izmenjavi diplomatskih not med pogodbenicama, ki potrjuje, da so zaključeni vsi postopki, potrebni za začetek veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

3.

en mesec po datumu zadnje note v izmenjavi diplomatskih not med pogodbenicama, ki potrjuje, da so zaključeni vsi postopki, potrebni za začetek veljavnosti tega sporazuma.

Za namene izmenjave diplomatskih not se diplomatske note iz Evropske unije ali v njo in njene države članice pošiljajo iz Evropske unije ali v njo, odvisno od posameznega primera. Diplomatska nota ali note Evropske unije in njenih držav članic vsebujejo sporočilo vsake države članice, ki potrjuje, da so dokončani njeni postopki, potrebni za začetek veljavnosti tega sporazuma.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani, ki so ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.

SESTAVLJENO v štirih izvodih v Luxembourgu in Oslu, dne šestnajstega in enaindvajsetega junija 2011.

Image

For the United States of America

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l’Union européenne

Per l’Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

Fyrir Ísland

Image

For Kongeriket Norge

Image

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Image

Deze handtekening verbindt eveneens het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Репyблика Бългaрия

Image

Za Českou republiku

Image

For Kongeriget Danmark

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā –

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Għal Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Pentru România

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

SKUPNA IZJAVA

Predstavniki Združenih držav Amerike, Evropske unije in njenih držav članic, Islandije in Kraljevine Norveške so potrdili, da je treba besedilo Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani („Sporazum“) overiti v drugih jezikih, bodisi pred podpisom Sporazuma z izmenjavo pisem, bodisi po podpisu Sporazuma s sklepom skupnega odbora.

Ta skupna izjava je sestavni del Sporazuma.

PRILOGA

Posebne določbe v zvezi z Islandijo in Norveško

Določbe Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, in spremenjen kot sledi, se uporabljajo za vse pogodbenice tega sporazuma. Določbe Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, se uporabljajo za Islandijo in Norveško, kot da bi bili državi članici Evropske unije, zato imata Islandija in Norveška vse pravice in obveznosti držav članic v skladu z navedenim sporazumom, ob upoštevanju naslednjega:

| 1. | člen 1(9) Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, se glasi:
  „izraz ‚ozemlje‘ za Združene države pomeni kopenska območja (celino in otoke), notranje vode in teritorialno morje v njeni suverenosti ali sodni pristojnosti ter za Evropsko unijo in njene države članice kopenska območja (celino in otoke), notranje vode in teritorialno morje, kjer se uporablja Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru in pod pogoji, določenimi v navedenem sporazumu in vsakem instrumentu nasledniku, razen kopenskih območij in notranjih voda v suverenosti ali sodni pristojnosti Kneževine Lihtenštajn; uporaba tega sporazuma za gibraltarsko letališče ne posega v pravni položaj Kraljevine Španije in Združenega kraljestva glede spora o suverenosti nad ozemljem, na katerem se nahaja letališče, in ne posega na nadaljnje začasno izvzetje gibraltarskega letališča iz ukrepov Evropske unije na področju letalstva, ki veljajo od 18. septembra 2006 med državami članicami v skladu z Ministrsko izjavo o gibraltarskem letališču, dogovorjeno v Cordobi dne 18. septembra 2006;“; |
| --- | --- |

1.

člen 1(9) Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, se glasi:

„izraz ‚ozemlje‘ za Združene države pomeni kopenska območja (celino in otoke), notranje vode in teritorialno morje v njeni suverenosti ali sodni pristojnosti ter za Evropsko unijo in njene države članice kopenska območja (celino in otoke), notranje vode in teritorialno morje, kjer se uporablja Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru in pod pogoji, določenimi v navedenem sporazumu in vsakem instrumentu nasledniku, razen kopenskih območij in notranjih voda v suverenosti ali sodni pristojnosti Kneževine Lihtenštajn; uporaba tega sporazuma za gibraltarsko letališče ne posega v pravni položaj Kraljevine Španije in Združenega kraljestva glede spora o suverenosti nad ozemljem, na katerem se nahaja letališče, in ne posega na nadaljnje začasno izvzetje gibraltarskega letališča iz ukrepov Evropske unije na področju letalstva, ki veljajo od 18. septembra 2006 med državami članicami v skladu z Ministrsko izjavo o gibraltarskem letališču, dogovorjeno v Cordobi dne 18. septembra 2006;“;

| 2. | členi 23 do 26 Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, se ne uporabljajo za Islandijo in Norveško; |
| --- | --- |

2.

členi 23 do 26 Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, se ne uporabljajo za Islandijo in Norveško;

| 3. | člena 9 in 10 Protokola se ne uporabljata za Islandijo in Norveško; |
| --- | --- |

3.

člena 9 in 10 Protokola se ne uporabljata za Islandijo in Norveško;

| 4. | poglavju 1 Priloge 1 Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, se dodajo naslednje točke:






  „w. | Islandija: Sporazum o zračnem prometu, podpisan v Washingtonu 14. junija 1995; kot je bil spremenjen 1. marca 2002 z izmenjavo not; kot je bil spremenjen 14. avgusta 2006 in 9. marca 2007 z izmenjavo not. |
| --- | --- | --- |

4.

poglavju 1 Priloge 1 Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, se dodajo naslednje točke:

„w.

Islandija: Sporazum o zračnem prometu, podpisan v Washingtonu 14. junija 1995; kot je bil spremenjen 1. marca 2002 z izmenjavo not; kot je bil spremenjen 14. avgusta 2006 in 9. marca 2007 z izmenjavo not.

| x. | Kraljevina Norveška: Sporazum v zvezi z zračnim prometom, uveljavljen z izmenjavo not v Washingtonu 6. oktobra 1945; kot je bil spremenjen 6. avgusta 1954 z izmenjavo not; kot je bil spremenjen 16. junija 1995 z izmenjavo not.“; |
| --- | --- |

x.

Kraljevina Norveška: Sporazum v zvezi z zračnim prometom, uveljavljen z izmenjavo not v Washingtonu 6. oktobra 1945; kot je bil spremenjen 6. avgusta 1954 z izmenjavo not; kot je bil spremenjen 16. junija 1995 z izmenjavo not.“;

| 5. | besedilo poglavja 2 Priloge 1 Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, se glasi:
  „Ne glede na poglavje 1 te priloge se za območja, ki niso vključena v opredelitev „ozemlja“ iz člena 1 tega sporazuma, sporazumi iz odstavkov (e) (Danska–Združene države), (g) (Francija–Združene države), (v) (Združeno kraljestvo–Združene države) in (x) (Norveška–Združene države) navedenega poglavja še naprej uporabljajo v skladu z njihovimi pogoji.“; |
| --- | --- |

5.

besedilo poglavja 2 Priloge 1 Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, se glasi:

„Ne glede na poglavje 1 te priloge se za območja, ki niso vključena v opredelitev „ozemlja“ iz člena 1 tega sporazuma, sporazumi iz odstavkov (e) (Danska–Združene države), (g) (Francija–Združene države), (v) (Združeno kraljestvo–Združene države) in (x) (Norveška–Združene države) navedenega poglavja še naprej uporabljajo v skladu z njihovimi pogoji.“;

| 6. | besedilo poglavja 3 Priloge 1 Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, se glasi:
  „Ne glede na člen 3 tega sporazuma letalski prevozniki ZDA niso upravičeni do tovornega prevoza, ki ni del prevoza, ki se opravlja v Združenih državah, iz krajev ali v kraje v državah članicah, razen v kraje ali iz krajev v Češki republiki, Francoski republiki, Zvezni republiki Nemčiji, Velikem vojvodstvu Luksemburg, Malti, Republiki Poljski, Portugalski republiki, Slovaški republiki, Islandiji in Kraljevini Norveški.“; |
| --- | --- |

6.

besedilo poglavja 3 Priloge 1 Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, se glasi:

„Ne glede na člen 3 tega sporazuma letalski prevozniki ZDA niso upravičeni do tovornega prevoza, ki ni del prevoza, ki se opravlja v Združenih državah, iz krajev ali v kraje v državah članicah, razen v kraje ali iz krajev v Češki republiki, Francoski republiki, Zvezni republiki Nemčiji, Velikem vojvodstvu Luksemburg, Malti, Republiki Poljski, Portugalski republiki, Slovaški republiki, Islandiji in Kraljevini Norveški.“;

| 7. | na koncu člena 3 Priloge 2 Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, se doda naslednji stavek:
  „Za Islandijo in Norveško to vključuje, vendar ni omejeno na, člene 53, 54 in 55 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru ter uredbe Evropske unije za izvajanje členov 101, 102 in 105 Pogodbe o delovanju Evropske unije, kot so vključeni Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru skupaj z vsemi spremembami.“; |
| --- | --- |

7.

na koncu člena 3 Priloge 2 Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, se doda naslednji stavek:

„Za Islandijo in Norveško to vključuje, vendar ni omejeno na, člene 53, 54 in 55 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru ter uredbe Evropske unije za izvajanje členov 101, 102 in 105 Pogodbe o delovanju Evropske unije, kot so vključeni Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru skupaj z vsemi spremembami.“;

| 8. | člen 21(4) Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, se za Islandijo in Norveško uporablja v tolikšnem obsegu, kolikor je zadevna zakonodaja Evropske unije vključena v Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru, v skladu z vsemi v njem določenimi prilagoditvami. Pravice iz točk (a) in (b) člena 21(4) Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, so Islandiji ali Norveški na voljo le, če se glede uvedbe omejitev obratovanja zaradi hrupa za Islandijo oziroma Norveško na podlagi zadevne zakonodaje Evropske unije, ki je vključena v Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru, uporablja nadzor, ki je primerljiv z nadzorom iz člena 21(4) Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom. |
| --- | --- |

8.

člen 21(4) Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, se za Islandijo in Norveško uporablja v tolikšnem obsegu, kolikor je zadevna zakonodaja Evropske unije vključena v Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru, v skladu z vsemi v njem določenimi prilagoditvami. Pravice iz točk (a) in (b) člena 21(4) Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, so Islandiji ali Norveški na voljo le, če se glede uvedbe omejitev obratovanja zaradi hrupa za Islandijo oziroma Norveško na podlagi zadevne zakonodaje Evropske unije, ki je vključena v Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru, uporablja nadzor, ki je primerljiv z nadzorom iz člena 21(4) Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom.

---

POMOŽNI SPORAZUM

med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani, Islandijo na drugi strani, ter Kraljevino Norveško na tretji strani, o uporabi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani

KRALJEVINA BELGIJA,

REPUBLIKA BOLGARIJA,

ČEŠKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA DANSKA,

ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,

REPUBLIKA ESTONIJA,

IRSKA,

HELENSKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA ŠPANIJA,

FRANCOSKA REPUBLIKA,

ITALIJANSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA CIPER,

REPUBLIKA LATVIJA,

REPUBLIKA LITVA,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

REPUBLIKA MADŽARSKA,

MALTA,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

REPUBLIKA AVSTRIJA,

REPUBLIKA POLJSKA,

PORTUGALSKA REPUBLIKA,

ROMUNIJA,

REPUBLIKA SLOVENIJA,

SLOVAŠKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA,

ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,

kot pogodbenice Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije ter hkrati države članice Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: države članice),

ter

EVROPSKA UNIJA,

na eni strani, in

ISLANDIJA,

na drugi strani;

ter

KRALJEVINA NORVEŠKA (v nadaljnjem besedilu: Norveška)

na tretji strani;

OB UPOŠTEVANJU, da je Evropska komisija v imenu Evropske unije in držav članic po pogajanjih sklenila Sporazum o zračnem prometu z Združenimi državami Amerike v skladu s sklepom Sveta, ki Komisijo pooblašča za začetek pogajanj,

OB UPOŠTEVANJU, da je bil Sporazum o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o zračnem prometu) parafiran 2. marca 2007, podpisan v Bruslju 25. aprila 2007 in v Washingtonu D.C. 30. aprila 2007, začasno pa se uporablja od 30. marca 2008,

OB UPOŠTEVANJU, da je bil Sporazum o zračnem prometu spremenjen s Protokolom, ki spreminja Sporazum o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami in Združenimi državami Amerike (v nadaljnjem besedilu: Protokol) parafiran 25. marca 2010 in podpisan v Luksemburgu 24. junija 2010,

OB UPOŠTEVANJU, da sta Islandija in Kraljevina Norveška, ki sta na podlagi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru polno vključeni članici enotnega evropskega letalskega trga, k Sporazumu o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, pristopili s Sporazumom med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani, (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), z istim datumom in ki vključuje Sporazum o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom,

OB PRIZNAVANJU, da je treba določiti ustrezne postopke za odločanje, kako sprejeti ukrepe na podlagi člena 21(5) Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, če je to ustrezno,

OB PRIZNAVANJU, da je poleg tega treba določiti ustrezne postopke za sodelovanje Norveške in Islandije v skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi člena 18 Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, ter v postopkih arbitraže, določenih v členu 19 Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom. Ti postopki za sodelovanje morajo zagotoviti ustrezno sodelovanje, pretok informacij in posvetovanje pred sejami skupnega odbora ter izvajanje nekaterih določb Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, vključno s tistimi, ki so povezani z zaščito, varnostjo, odobritvijo in ukinitvijo prometnih pravic ter vladno podporo –

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

Člen 1

Uradno obveščanje

Če se Evropska unija in njene države članice odločijo za prekinitev Sporazuma v skladu z njegovim členom 3 ali prenehanje njegovega začasnega uporabljanja ali s tem učinkom umaknejo obvestila, Komisija o tem takoj uradno obvesti Islandijo in Norveško, še preden po diplomatski poti pošlje obvestilo Združenim državam Amerike. Prav tako Norveška oziroma Islandija takoj uradno obvestita Komisijo o kakršni koli tovrstni odločitvi.

Člen 2

Ukinitev prometnih pravic

Sklep o prepovedi opravljanja dodatnih frekvenc ali vstopanja na nove trge v okviru Sporazuma za letalske prevoznike druge pogodbenice in obvestilo o tem Združenim državam Amerike ali o dogovoru za ukinitev takšnega sklepa v skladu s členom 21(5) Sporazuma o zračnem prometu, kakor je spremenjen s Protokolom, v imenu Evropske unije in držav članic soglasno sprejme Svet v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe ter Islandije in Norveške. Predsednik Sveta v imenu Evropske unije in držav članic, Islandije in Norveške o takšnem sklepu nato obvesti Združene države Amerike.

Člen 3

Skupni odbor

1.   Evropsko unijo, države članice, Islandijo in Norveško v skupnem odboru, ustanovljenemu v skladu s členom 18 Sporazuma o zračnem prometu, kakor je spremenjen s Protokolom, zastopajo predstavniki Komisije, držav članic, Islandije in Norveške.

2.   Stališče Evropske unije, držav članic, Norveške in Islandije v skupnem odboru zastopa Komisija, razen na področjih, ki so v Evropski uniji v izključni pristojnosti držav članic, pri katerih stališče zastopajo predsedstvo Sveta ali Komisija, Islandija in Norveška, kot je primerno.

3.   Stališče Norveške in Islandije v okviru skupnega odbora glede zadev, ki spadajo na področje člena 14 ali 20 Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, ali zadev, ki ne zahtevajo sprejetja sklepa s pravnim učinkom, sprejme Komisija v dogovoru z Islandijo in Norveško.

4.   Ostale sklepe skupnega odbora glede zadev, ki sodijo na področje uredb in direktiv, vključenih v Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru, stališče Islandije in Norveške sprejmeta Islandija in Norveška na predlog Komisije.

5.   Za ostale sklepe skupnega odbora glede zadev, ki ne spadajo na področje uredb in direktiv, vključenih v Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru, stališče Islandije in Norveške sprejmeta Islandija in Norveška v dogovoru s Komisijo.

6.   Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev polnega sodelovanja Islandije in Norveške na vseh sestankih za usklajevanje, posvetovanje ali oblikovanje odločitev z državami članicami ter za zagotovitev dostopa do ustreznih informacij za pripravo na prihodnje seje skupnega odbora.

Člen 4

Arbitraža

1.   V postopkih arbitraže iz člena 19 Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, Komisija zastopa Evropsko unijo, njene države članice ter Islandijo in Norveško.

2.   Komisija, če je primerno, sprejme ukrepe za vključitev Islandije in Norveške v pripravo in usklajevanje arbitražnih postopkov.

3.   Če se Svet odloči ukiniti ugodnosti v skladu s členom 19(7) Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, se o tej odločitvi obvestita Islandija in Norveška. Prav tako Islandija in/ali Norveška obvestita Komisijo o kakršni koli tovrstni odločitvi ali odločitvah.

4.   O vsakem drugem ustreznem ukrepu glede zadev, ki v EU spadajo v pristojnosti Unije, sprejetem v skladu s členom 19 Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, odloči Komisija s pomočjo posebnega odbora predstavnikov držav članic, ki ga imenuje Svet, ter Islandija in Norveška.

Člen 5

Izmenjava informacij

1.   Islandija in Norveška Komisijo takoj obvestita o kakršni koli odločitvi glede zavrnitve, odvzema, ukinitve ali omejitve pooblastil letalskega prevoznika Združenih držav Amerike, ki sta jo sprejeli v skladu s členom 4 ali 5 Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom. Komisija prav tako takoj obvesti Islandijo in Norveško o kakršni koli odločitvi te vrste, ki so jo sprejele države članice.

2.   Islandija in Norveška Komisijo nemudoma obvestita o kakršnih koli zahtevah ali uradnih obvestilih, ki sta jih predložili ali prejeli v skladu s členom 8 Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom. Komisija prav tako nemudoma obvesti Islandijo in Norveško o kakršnih koli zahtevah ali uradnih obvestilih te vrste, ki so jih poslale ali prejele države članice.

3.   Islandija in Norveška Komisijo nemudoma obvestita o kakršnih koli zahtevah ali uradnih obvestilih, ki sta jih predložili ali prejeli v skladu s členom 9 Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom. Komisija prav tako nemudoma obvesti Islandijo in Norveško o kakršnih koli zahtevah ali uradnih obvestilih te vrste, ki so jih poslale ali prejele države članice.

Člen 6

Državne subvencije in pomoč

1.   Če Islandija ali Norveška menita, da bo imela subvencija ali podpora, ki jo namerava dodeliti ali jo dodeli vladni organ na ozemlju Združenih držav Amerike, škodljive konkurenčne učinke, navedene v členu 14(2) Sporazuma o zračnem prevozu, kakor je bil spremenjen s Protokolom, o tem obvestita Komisijo. Če država članica Komisijo obvesti o podobni zadevi, Komisija o tem prav tako obvesti Islandijo in Norveško.

2.   Komisija, Islandija in Norveška lahko stopijo v stik s takšnim organom ali zahtevajo sestanek skupnega odbora, ustanovljenega v skladu s členom 18 Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom.

3.   Komisija, Islandija in Norveška ena drugo nemudoma obvestijo, ko z njimi stopijo v stik Združene države Amerike v skladu s členom 14(3) Sporazuma o zračnem prometu, kakor je bil spremenjen s Protokolom.

Člen 7

Prenehanje ali prekinitev začasne uporabe

1.   Pogodbenica lahko kadar koli po diplomatski poti pisno obvesti druge pogodbenice o svoji odločitvi, da prekine ta pomožni sporazum ali njegovo začasno uporabo. Pomožni sporazum se prekine ali se preneha začasno uporabljati opolnoči po greenwiškem času šest mesecev po datumu pisnega obvestila o prenehanju ali o prekinitvi začasne uporabe, razen če pogodbenice niso sporazumno umaknile obvestila pred potekom tega roka.

2.   Ne glede na katere koli druge določbe tega člena se pomožni sporazum prekine ali preneha začasno uporabljati hkrati s prenehanjem ali prekinitvijo začasne uporabe tega sporazuma.

Člen 8

Začasna uporaba

Do začetka veljavnosti v skladu s členom 9 se pogodbenice v obsegu, ki ga dovoljujejo njihove domače veljavne zakonodaje dogovorijo, da bodo ta pomožni sporazum začele začasno uporabljati s poznejšim od naslednjih datumov, in sicer na dan podpisa tega pomožnega sporazuma ali na dan, kot je opredeljen v členu 5 Sporazuma.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Pomožni sporazum začne veljati (a) en mesec po datumu zadnje note v izmenjavi diplomatskih not med pogodbenicami, ki potrjujejo, da so zaključeni vsi postopki, potrebni za začetek veljavnosti tega pomožnega sporazuma, ali (b) na dan začetka veljavnosti sporazuma, kar je poznejše.

V POTRDITEV TEGA so podpisani, ki so bili za to ustrezno pooblaščeni, podpisali ta pomožni sporazum.

Sestavljeno v treh izvodih v Luksemburgu in Oslu, dne 16. in 21. junija 2011 v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, irskem, islandskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, norveškem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je besedilo v vseh jezikih enako verodostojno.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

Fyrir Ísland

Image

For Kongeriket Norge

Image

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Image

Deze handtekening verbindt eveneens het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Репyблика Бългaрия

Image

Za Českou republiku

Image

For Kongeriget Danmark

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā –

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Għal Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Pentru România

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

---

| 29.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 283/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 283/25

---

SKLEP SVETA

z dne 20. oktobra 2011

o sklenitvi Sporazuma o nekaterih vidikih zračnih prevozov med Evropsko unijo in Združenimi mehiškimi državami

(2011/709/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) v povezavi s členom 218(6)(a) in prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom z dne 5. junija 2003 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o nadomestitvi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom na ravni Unije. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom z dne 5. junija 2003 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o nadomestitvi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom na ravni Unije.

| (2) | Komisija je v imenu Unije v pogajanjih dosegla Sporazum z Združenimi mehiškimi državami o nekaterih vidikih zračnih prevozov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v skladu z mehanizmi in smernicami iz Priloge k Sklepu Sveta z dne 5. junija 2003. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v imenu Unije v pogajanjih dosegla Sporazum z Združenimi mehiškimi državami o nekaterih vidikih zračnih prevozov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v skladu z mehanizmi in smernicami iz Priloge k Sklepu Sveta z dne 5. junija 2003.

| (3) | Sporazum je bil podpisan v imenu Unije 15. decembra 2010 s pridržkom njegove poznejše sklenitve v skladu s Sklepom Sveta št. 2011/94/EU (1). |
| --- | --- |

(3)

Sporazum je bil podpisan v imenu Unije 15. decembra 2010 s pridržkom njegove poznejše sklenitve v skladu s Sklepom Sveta št. 2011/94/EU (1).

| (4) | Sporazum bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(4)

Sporazum bi bilo treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sporazum o nekaterih vidikih zračnih prevozov med Evropsko unijo in Združenimi mehiškimi državami (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se odobri v imenu Unije (2).

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da poda(-jo) uradno obvestilo iz člena 7(1) Sporazuma.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 20. oktobra 2011

Za Svet

Predsednik

M. SAWICKI

---

(1)  UL L 38, 12.2.2011, str. 33.

1

(2)  Sporazum je bil objavljen v UL L 38, 12.2.2011, str. 34 skupaj s sklepom o podpisu.

2

---

| 29.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 283/26 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 283/26

---

SKLEP SVETA

z dne 20. oktobra 2011

o sklenitvi Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo

(2011/710/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) v povezavi s točko (a) člena 218(6), členom 218(7) in prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v imenu Unije izpogajala Memorandum o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Memorandum) pri raziskavah in razvoju na področju civilnega letalstva. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v imenu Unije izpogajala Memorandum o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Memorandum) pri raziskavah in razvoju na področju civilnega letalstva.

| (2) | Memorandum je bil podpisan 3. marca 2011. |
| --- | --- |

(2)

Memorandum je bil podpisan 3. marca 2011.

| (3) | Memorandum bi bilo treba odobriti s strani Unije. |
| --- | --- |

(3)

Memorandum bi bilo treba odobriti s strani Unije.

| (4) | Treba je določiti postopkovne ureditve za sodelovanje Unije v skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi Memoranduma, ter reševanje nesoglasij – |
| --- | --- |

(4)

Treba je določiti postopkovne ureditve za sodelovanje Unije v skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi Memoranduma, ter reševanje nesoglasij –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Memorandum o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Memorandum) se odobri v imenu Unije (1).

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da pošlje(-jo) uradno obvestilo iz člena XII(B) Memoranduma (2).

Člen 3

V skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s členom III Memoranduma, Unijo zastopa Komisija, ki ji pomagajo predstavniki držav članic.

Člen 4

1.   Komisija po posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet, določi stališče Unije v skupnem odboru, vključno s sprejetjem:

| — | dodatnih prilog k Memorandumu in dodatkov k tem prilogam, kot je navedeno v odstavku 2 člena III.E. Memoranduma, |
| --- | --- |

—

dodatnih prilog k Memorandumu in dodatkov k tem prilogam, kot je navedeno v odstavku 2 člena III.E. Memoranduma,

| — | sprememb prilog k Memorandumu in dodatkov k tem prilogam, kot je navedeno v odstavku 3 člena III.E. Memoranduma. |
| --- | --- |

—

sprememb prilog k Memorandumu in dodatkov k tem prilogam, kot je navedeno v odstavku 3 člena III.E. Memoranduma.

2.   Komisija določi stališče Unije v skupnem odboru glede razvoja in sprejetja notranjih upravnih postopkov skupnega odbora, kot je določeno v členu III.C. Memoranduma.

3.   Komisija lahko sprejme kakršne koli ustrezne ukrepe na podlagi členov II (B), IV, V, VII in VIII Memoranduma.

4.   Komisija zastopa Unijo v posvetovanjih na podlagi člena XI Memoranduma.

Člen 5

Komisija redno obvešča Svet o izvajanju Memoranduma.

Člen 6

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 20. oktobra 2011

Za Svet

Predsednik

M. SAWICKI

---

(1)  Memorandum je bil objavljen v Uradnem listu Evropske Unije skupaj s sklepom o podpisu (UL L, 89, 5.4.2011, str. 3.).

1

Uradnem listu Evropske Unije

(2)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Memoranduma.

2

Uradnem listu Evropske unije

---

UREDBE

| 29.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 283/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 283/27

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1093/2011

z dne 28. oktobra 2011

o uporabi odstopanj od pravil o poreklu iz Protokola o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“, priloženega k Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Korejo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/265/EU z dne 16. septembra 2010 o podpisu Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani in o njegovi začasni uporabi (1) ter zlasti člena 7 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Sklepom 2011/265/EU je Svet odobril podpis Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v imenu Evropske unije. Sklep 2011/265/EU je potrdil začasno uporabo Sporazuma s pridržkom njegove poznejše sklenitve, kot določa člen 15.10.5 Sporazuma. Datum, po katerem začne Sporazum začasno veljati, je 1. julij 2011. |
| --- | --- |

(1)

S Sklepom 2011/265/EU je Svet odobril podpis Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v imenu Evropske unije. Sklep 2011/265/EU je potrdil začasno uporabo Sporazuma s pridržkom njegove poznejše sklenitve, kot določa člen 15.10.5 Sporazuma. Datum, po katerem začne Sporazum začasno veljati, je 1. julij 2011.

| (2) | Za številne specifične izdelke Priloga II(a) k Protokolu, priloženem k Sporazumu o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja (3) (v nadaljnjem besedilu: Protokol), določa odstopanja od pravil o poreklu iz Priloge II k Protokolu. Vendar so odstopanja omejena z letnimi kvotami. Zato je treba določiti pogoje za uporabo teh odstopanj. |
| --- | --- |

(2)

Za številne specifične izdelke Priloga II(a) k Protokolu, priloženem k Sporazumu o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja (3) (v nadaljnjem besedilu: Protokol), določa odstopanja od pravil o poreklu iz Priloge II k Protokolu. Vendar so odstopanja omejena z letnimi kvotami. Zato je treba določiti pogoje za uporabo teh odstopanj.

| (3) | V skladu s Prilogo II(a) k Protokolu je treba k dokazilu o poreklu za pripravke iz surimija (oznaka KN 1604 20 05) priložiti dokumentarno dokazilo, da je pripravek surimija sestavljen iz najmanj 40 mas. % ribe in da je bila kot osnovna sestavina osnove za surimi uporabljena vrsta aljaškega polaka (Theragra chalcogramma). |
| --- | --- |

(3)

V skladu s Prilogo II(a) k Protokolu je treba k dokazilu o poreklu za pripravke iz surimija (oznaka KN 1604 20 05) priložiti dokumentarno dokazilo, da je pripravek surimija sestavljen iz najmanj 40 mas. % ribe in da je bila kot osnovna sestavina osnove za surimi uporabljena vrsta aljaškega polaka (Theragra chalcogramma).

| (4) | V skladu s Prilogo II(a) k Protokolu je treba dokazilu o poreklu za barvane tkanine oznak KN 5408 22 in 5408 32 priložiti dokumentarno dokazilo, da uporabljena nebarvana tkanina ne presega 50 odstotkov cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s Prilogo II(a) k Protokolu je treba dokazilu o poreklu za barvane tkanine oznak KN 5408 22 in 5408 32 priložiti dokumentarno dokazilo, da uporabljena nebarvana tkanina ne presega 50 odstotkov cene izdelka franko tovarna.

| (5) | Ker s kvotami, določenimi v Prilogi II(a) k Protokolu, upravlja Komisija po načelu „prvi pride, prvi dobi“, je treba z njimi upravljati v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (4). |
| --- | --- |

(5)

Ker s kvotami, določenimi v Prilogi II(a) k Protokolu, upravlja Komisija po načelu „prvi pride, prvi dobi“, je treba z njimi upravljati v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (4).

| (6) | Ker začne Sporazum veljati 1. julija 2011, se ta uredba uporablja od istega dne. |
| --- | --- |

(6)

Ker začne Sporazum veljati 1. julija 2011, se ta uredba uporablja od istega dne.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Pravila o poreklu iz Priloge II(a) k Protokolu o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja, priloženem k Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Korejo (v nadaljnjem besedilu: Protokol) se uporabljajo za izdelke, navedene v Prilogi k tej uredbi.

2.   Pravila o poreklu iz odstavka 1 se uporabljajo z odstopanjem od pravil o poreklu iz Priloge II k Protokolu v skladu s kvotami iz Priloge.

Člen 2

Pravila o poreklu iz te uredbe se uporabljajo pod naslednjimi pogoji:

| (a) | izjava, ki jo podpiše pooblaščeni izvoznik in v kateri potrjuje, da zadevni izdelki izpolnjujejo pogoje za odstopanje, se predloži ob sprostitvi izdelkov v prosti promet znotraj Unije; |
| --- | --- |

(a)

izjava, ki jo podpiše pooblaščeni izvoznik in v kateri potrjuje, da zadevni izdelki izpolnjujejo pogoje za odstopanje, se predloži ob sprostitvi izdelkov v prosti promet znotraj Unije;

| (b) | izjava iz točke (a) vsebuje naslednjo izjavo v angleščini: „Derogation – Annex II(a) of the Protocol concerning the definition of originating products and methods of administrative cooperation“. |
| --- | --- |

(b)

izjava iz točke (a) vsebuje naslednjo izjavo v angleščini: „Derogation – Annex II(a) of the Protocol concerning the definition of originating products and methods of administrative cooperation“.

Člen 3

1.   Kadar se za pripravke iz surimija z oznako KN 1604 20 05 predloži dokazilo o poreklu, se dokazilu priloži dokumentarno dokazilo, da je pripravek surimija sestavljen iz najmanj 40 mas. % ribe in da je bila kot osnovna sestavina osnove za surimi uporabljena vrsta aljaškega polaka (Theragra chalcogramma).

2.   Po potrebi carinski odbor pomen pojma „osnovna sestavina“ iz odstavka 1 razlaga v skladu s členom 28 Protokola.

Člen 4

1.   Dokumentarno dokazilo iz člena 3 vsebuje vsaj podpisano izjavo pooblaščenega izvoznika v angleščini, v kateri potrjuje, da:

| (a) | je pripravek surimija sestavljen iz najmanj 40 mas. % ribe; |
| --- | --- |

(a)

je pripravek surimija sestavljen iz najmanj 40 mas. % ribe;

| (b) | je bila kot osnovna sestavina osnove za surimi uporabljena vrsta aljaškega polaka (Theragra chalcogramma). |
| --- | --- |

(b)

je bila kot osnovna sestavina osnove za surimi uporabljena vrsta aljaškega polaka (Theragra chalcogramma).

2.   Izjava iz odstavka 1 vsebuje tudi naslednje:

| (a) | količino uporabljene vrste aljaškega polaka (Theragra chalcogramma) kot odstotek ribe, ki se uporablja za pripravo surimija; |
| --- | --- |

(a)

količino uporabljene vrste aljaškega polaka (Theragra chalcogramma) kot odstotek ribe, ki se uporablja za pripravo surimija;

| (b) | državo porekla aljaškega polaka. |
| --- | --- |

(b)

državo porekla aljaškega polaka.

Člen 5

Kadar se dokazilo o poreklu predloži za barvane tkanine oznak KN 5408 22 in 5408 32, se mu priloži dokumentarno dokazilo, da uporabljena nebarvana tkanina ne presega 50 odstotkov cene izdelka franko tovarna.

Člen 6

Dokumentarno dokazilo iz člena 5 vsebuje vsaj podpisano izjavo pooblaščenega izvoznika v angleščini, da uporabljena nebarvana tkanina ne presega 50 odstotkov cene izdelka franko tovarna. Izjava vsebuje tudi naslednje:

| (a) | ceno v eurih uporabljenih nebarvanih tkanin brez porekla, ki se uporabljajo za proizvodnjo barvanih tkanin (oznaki KN 5408 22 in 5408 32); |
| --- | --- |

(a)

ceno v eurih uporabljenih nebarvanih tkanin brez porekla, ki se uporabljajo za proizvodnjo barvanih tkanin (oznaki KN 5408 22 in 5408 32);

| (b) | ceno franko tovarna v eurih za barvane tkanine (oznaki KN 5408 22 in 5408 32). |
| --- | --- |

(b)

ceno franko tovarna v eurih za barvane tkanine (oznaki KN 5408 22 in 5408 32).

Člen 7

S kvotami iz Priloge k tej uredbi upravlja Komisija v skladu z določbami členov 308a do 308c Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Člen 8

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 127, 14.5.2011, str. 1.

1

(2)  UL L 127, 14.5.2011, str. 6.

2

(3)  UL L 127, 14.5.2011, str. 1344.

3

(4)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

4

---

PRILOGA

Ne glede na pravila za razlago kombinirane nomenklature velja, da je poimenovanje teh izdelkov zgolj okvirno. Preferencialna shema v tej prilogi se nanaša na oznake KN, ki se uporabljajo v času sprejetja te uredbe.

| Zaporedna številka | Oznaka KN | Podštevilka TARIC | Poimenovanje | Obdobje veljavnosti kvote | Obseg kvote
  (v tonah neto mase, če ni navedeno drugače) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2450 | 1604 20 05 | | pripravki iz surimija | 1.7.2011–30.6.2012 | 2 000 |
| 1.7.2012–30.6.2013 | 2 500 |
| od 1.7.2013 dalje | |
| 1.7–30.6 | 3 500 |
| 09.2451 | 1905 90 45 | | keksi | 1.7.–30.6. | 270 |
| 09.2452 | 2402 20 | | cigarete, ki vsebujejo tobak | 1.7.–30.6. | 250 |
| 09.2453 | 5204 | | sukanec za šivanje iz bombaža, nepripravljen ali pripravljen za prodajo na drobno | 1.7.–30.6. | 86 |
| 09.2454 | 5205 | | bombažna preja (razen sukanca za šivanje), ki vsebuje 85 mas. % ali več bombaža, nepripravljena za prodajo na drobno | 1.7.–30.6. | 2 310 |
| 09.2455 | 5206 | | bombažna preja (razen sukanca za šivanje), ki vsebuje manj kot 85 mas. % bombaža, nepripravljena za prodajo na drobno | 1.7.–30.6. | 377 |
| 09.2456 | 5207 | | bombažna preja (razen sukanca za šivanje), pripravljena za prodajo na drobno | 1.7.–30.6. | 92 |
| 09.2457 | 5408 | | tkanine iz preje iz umetnih filamentov, vključno tkanine, dobljene iz materialov iz tarifne številke 5405 | 1.7.–30.6. | 17 805 290 m2 |
| 09.2458 | 5508 | | sukanec za šivanje iz rezanih umetnih ali sintetičnih vlaken, pripravljen ali nepripravljen za prodajo na drobno | 1.7.–30.6. | 286 |
| 09.2459 | 5509 | | preja (razen sukanca za šivanje) iz rezanih sintetičnih vlaken, nepripravljena za prodajo na drobno | 1.7.–30.6. | 3 437 |
| 09.2460 | 5510 | | preja (razen sukanca za šivanje) iz rezanih umetnih vlaken, nepripravljena za prodajo na drobno | 1.7.–30.6. | 1 718 |
| 09.2461 | 5511 | | preja (razen sukanca za šivanje) iz rezanih umetnih ali sintetičnih vlaken, pripravljena za prodajo na drobno | 1.7.–30.6. | 203 |

Zaporedna številka

Oznaka KN

Podštevilka TARIC

Poimenovanje

Obdobje veljavnosti kvote

Obseg kvote

(v tonah neto mase, če ni navedeno drugače)

09.2450

1604 20 05

pripravki iz surimija

1.7.2011–30.6.2012

2 000

1.7.2012–30.6.2013

2 500

od 1.7.2013 dalje

1.7–30.6

3 500

09.2451

1905 90 45

keksi

1.7.–30.6.

270

09.2452

2402 20

cigarete, ki vsebujejo tobak

1.7.–30.6.

250

09.2453

5204

sukanec za šivanje iz bombaža, nepripravljen ali pripravljen za prodajo na drobno

1.7.–30.6.

86

09.2454

5205

bombažna preja (razen sukanca za šivanje), ki vsebuje 85 mas. % ali več bombaža, nepripravljena za prodajo na drobno

1.7.–30.6.

2 310

09.2455

5206

bombažna preja (razen sukanca za šivanje), ki vsebuje manj kot 85 mas. % bombaža, nepripravljena za prodajo na drobno

1.7.–30.6.

377

09.2456

5207

bombažna preja (razen sukanca za šivanje), pripravljena za prodajo na drobno

1.7.–30.6.

92

09.2457

5408

tkanine iz preje iz umetnih filamentov, vključno tkanine, dobljene iz materialov iz tarifne številke 5405

1.7.–30.6.

17 805 290 m2

09.2458

5508

sukanec za šivanje iz rezanih umetnih ali sintetičnih vlaken, pripravljen ali nepripravljen za prodajo na drobno

1.7.–30.6.

286

09.2459

5509

preja (razen sukanca za šivanje) iz rezanih sintetičnih vlaken, nepripravljena za prodajo na drobno

1.7.–30.6.

3 437

09.2460

5510

preja (razen sukanca za šivanje) iz rezanih umetnih vlaken, nepripravljena za prodajo na drobno

1.7.–30.6.

1 718

09.2461

5511

preja (razen sukanca za šivanje) iz rezanih umetnih ali sintetičnih vlaken, pripravljena za prodajo na drobno

1.7.–30.6.

203

---

| 29.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 283/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 283/30

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1094/2011

z dne 28. oktobra 2011

o določitvi koeficientov, ki za obdobje 2011/2012 veljajo za žito, izvoženo v obliki škotskega viskija

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1670/2006 z dne 10. novembra 2006 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 v zvezi z določanjem in dodeljevanjem prilagojenih nadomestil za žita, ki se izvažajo v obliki nekaterih žganih pijač (2), in zlasti člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 4(1) Uredbe (ES) št. 1670/2006 določa, da so količine žit, za katere se dodeli nadomestilo, tiste količine žit, ki se nadzirajo, so destilirane in ovrednotene s koeficientom, ki se vsako leto določi za vsako zadevno državo članico. Ta koeficient izraža povprečno razmerje med skupnimi izvoženimi količinami in skupnimi trženimi količinami zadevnih žganih pijač na osnovi trenda, opaženega pri teh količinah v številu let, ki ustreza povprečnemu obdobju staranja zadevne žgane pijače. |
| --- | --- |

(1)

Člen 4(1) Uredbe (ES) št. 1670/2006 določa, da so količine žit, za katere se dodeli nadomestilo, tiste količine žit, ki se nadzirajo, so destilirane in ovrednotene s koeficientom, ki se vsako leto določi za vsako zadevno državo članico. Ta koeficient izraža povprečno razmerje med skupnimi izvoženimi količinami in skupnimi trženimi količinami zadevnih žganih pijač na osnovi trenda, opaženega pri teh količinah v številu let, ki ustreza povprečnemu obdobju staranja zadevne žgane pijače.

| (2) | Na osnovi podatkov, ki jih je podalo Združeno kraljestvo in se nanašajo na obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2010, je bila v letu 2010 povprečna doba staranja škotskega viskija osem let. |
| --- | --- |

(2)

Na osnovi podatkov, ki jih je podalo Združeno kraljestvo in se nanašajo na obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2010, je bila v letu 2010 povprečna doba staranja škotskega viskija osem let.

| (3) | Uredba Komisije (ES) št. 1113/2010 z dne 1. decembra 2010 o določitvi koeficientov, ki za obdobje 2010/2011 veljajo za žito, izvoženo v obliki škotskega viskija (3), je brezpredmetna, ker se nanaša na koeficiente, ki so veljali za leto 2010/2011. Zato je treba določiti koeficiente za obdobje od 1. oktobra 2011 do 30. septembra 2012. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (ES) št. 1113/2010 z dne 1. decembra 2010 o določitvi koeficientov, ki za obdobje 2010/2011 veljajo za žito, izvoženo v obliki škotskega viskija (3), je brezpredmetna, ker se nanaša na koeficiente, ki so veljali za leto 2010/2011. Zato je treba določiti koeficiente za obdobje od 1. oktobra 2011 do 30. septembra 2012.

| (4) | Člen 10 Protokola 3 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru izključuje dodelitev izvoznih nadomestil za izvoz v Lihtenštajn ter na Islandijo in Norveško. Poleg tega je Unija z določenimi tretjimi državami sklenila sporazume, ki odpravljajo izvozna nadomestila. V skladu s členom 7(2) Uredbe (ES) št. 1670/2006 je treba to upoštevati pri izračunavanju koeficientov za obdobje 2011/2012 – |
| --- | --- |

(4)

Člen 10 Protokola 3 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru izključuje dodelitev izvoznih nadomestil za izvoz v Lihtenštajn ter na Islandijo in Norveško. Poleg tega je Unija z določenimi tretjimi državami sklenila sporazume, ki odpravljajo izvozna nadomestila. V skladu s členom 7(2) Uredbe (ES) št. 1670/2006 je treba to upoštevati pri izračunavanju koeficientov za obdobje 2011/2012 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za obdobje od 1. oktobra 2011 do 30. septembra 2012 so koeficienti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1670/2006, ki se uporabijo za žita, uporabljena v Združenem kraljestvu za proizvodnjo škotskega viskija, določeni v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. oktobra 2011 do 30. septembra 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 312, 11.11.2006, str. 33.

2

(3)  UL L 316, 2.12.2010, str. 2.

3

---

PRILOGA

Koeficienti, ki se uporabijo v Združenem kraljestvu

| Obdobje uporabe | Uporabljeni koeficient |
| --- | --- |
| za ječmen, predelan v slad, uporabljen za proizvodnjo viskija iz sladu | za žito, uporabljeno za proizvodnjo viskija iz žita |
| Od 1. oktobra 2011 do 30. septembra 2012 | 0,296 | 0,229 |

Obdobje uporabe

Uporabljeni koeficient

za ječmen, predelan v slad, uporabljen za proizvodnjo viskija iz sladu

za žito, uporabljeno za proizvodnjo viskija iz žita

Od 1. oktobra 2011 do 30. septembra 2012

0,296

0,229

---

| 29.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 283/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 283/32

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1095/2011

z dne 28. oktobra 2011

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 glede sprožitvenih ravni za dodatne dajatve za kumare, artičoke, klementine, mandarine in pomaranče

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 143(b) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) določa nadzor uvoza proizvodov iz Priloge XVIII k Uredbi. Ta nadzor se izvaja v skladu s pravili iz člena 308d Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3). |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) določa nadzor uvoza proizvodov iz Priloge XVIII k Uredbi. Ta nadzor se izvaja v skladu s pravili iz člena 308d Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (3).

| (2) | Za namene uporabe člena 5(4) Sporazuma o kmetijstvu (4), sklenjenega v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj, in glede na najnovejše razpoložljive podatke za leta 2008, 2009 in 2010 je treba spremeniti sprožitvene ravni za dodatne dajatve za kumare, artičoke, klementine, mandarine in pomaranče. |
| --- | --- |

(2)

Za namene uporabe člena 5(4) Sporazuma o kmetijstvu (4), sklenjenega v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj, in glede na najnovejše razpoložljive podatke za leta 2008, 2009 in 2010 je treba spremeniti sprožitvene ravni za dodatne dajatve za kumare, artičoke, klementine, mandarine in pomaranče.

| (3) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 543/2011 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 543/2011 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga XVIII k Izvedbeni uredbi (EU) št. 543/2011 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. novembra 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

(3)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

3

(4)  UL L 336, 23.12.1994, str. 22.

4

---

PRILOGA

„PRILOGA XVIII

DODATNE UVOZNE DAJATVE: NASLOV IV, POGLAVJE I, ODDELEK 2

Brez poseganja v pravila za tolmačenje kombinirane nomenklature je treba poimenovanje blaga razumeti zgolj okvirno. Področje uporabe dodatnih dajatev v okviru te priloge je določeno s področjem uporabe oznak KN, kakršne obstajajo ob sprejetju te uredbe.

| Zaporedna številka | Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Obdobje uporabe | Sprožitvene ravni (v tonah) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Paradižniki | od 1. oktobra do 31. maja | 481 762 |
| 78.0020 | od 1. junija do 30. septembra | 44 251 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Kumare | od 1. maja do 31. oktobra | 92 229 |
| 78.0075 | od 1. novembra do 30. aprila | 55 270 |
| 78.0085 | 0709 90 80 | Artičoke | od 1. novembra do 30. junija | 11 620 |
| 78.0100 | 0709 90 70 | Bučke | od 1. januarja do 31. decembra | 57 955 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Pomaranče | od 1. decembra do 31. maja | 292 760 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementine | od 1. novembra do konca februarja | 85 392 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandarine (vključno s tangerinami in mandarinami satsuma); mandarine wilking in podobni hibridi agrumov | od 1. novembra do konca februarja | 99 128 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Limone | od 1. junija do 31. decembra | 346 366 |
| 78.0160 | od 1. januarja do 31. maja | 88 090 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Namizno grozdje | od 21. julija do 20. novembra | 80 588 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Jabolka | od 1. januarja do 31. avgusta | 700 556 |
| 78.0180 | od 1. septembra do 31. decembra | 65 039 |
| 78.0220 | 0808 20 50 | Hruške | od 1. januarja do 30. aprila | 229 646 |
| 78.0235 | od 1. julija do 31. decembra | 35 541 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Marelice | od 1. junija do 31. julija | 5 794 |
| 78.0265 | 0809 20 95 | Češnje, razen višenj | od 21. maja do 10. avgusta | 30 783 |
| 78.0270 | 0809 30 | Breskve, vključno z breskvami sorte brugnon in nektarinami | od 11. junija do 30. septembra | 5 613 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Slive | od 11. junija do 30. septembra | 10 293“ |

Zaporedna številka

Oznaka KN

Poimenovanje blaga

Obdobje uporabe

Sprožitvene ravni (v tonah)

78.0015

0702 00 00

Paradižniki

od 1. oktobra do 31. maja

481 762

78.0020

od 1. junija do 30. septembra

44 251

78.0065

0707 00 05

Kumare

od 1. maja do 31. oktobra

92 229

78.0075

od 1. novembra do 30. aprila

55 270

78.0085

0709 90 80

Artičoke

od 1. novembra do 30. junija

11 620

78.0100

0709 90 70

Bučke

od 1. januarja do 31. decembra

57 955

78.0110

0805 10 20

Pomaranče

od 1. decembra do 31. maja

292 760

78.0120

0805 20 10

Klementine

od 1. novembra do konca februarja

85 392

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandarine (vključno s tangerinami in mandarinami satsuma); mandarine wilking in podobni hibridi agrumov

od 1. novembra do konca februarja

99 128

78.0155

0805 50 10

Limone

od 1. junija do 31. decembra

346 366

78.0160

od 1. januarja do 31. maja

88 090

78.0170

0806 10 10

Namizno grozdje

od 21. julija do 20. novembra

80 588

78.0175

0808 10 80

Jabolka

od 1. januarja do 31. avgusta

700 556

78.0180

od 1. septembra do 31. decembra

65 039

78.0220

0808 20 50

Hruške

od 1. januarja do 30. aprila

229 646

78.0235

od 1. julija do 31. decembra

35 541

78.0250

0809 10 00

Marelice

od 1. junija do 31. julija

5 794

78.0265

0809 20 95

Češnje, razen višenj

od 21. maja do 10. avgusta

30 783

78.0270

0809 30

Breskve, vključno z breskvami sorte brugnon in nektarinami

od 11. junija do 30. septembra

5 613

78.0280

0809 40 05

Slive

od 11. junija do 30. septembra

10 293“

---

| 29.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 283/34 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 283/34

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1096/2011

z dne 28. oktobra 2011

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. oktobra 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 82,9 |
| MA | 43,8 |
| MK | 71,7 |
| ZZ | 66,1 |
| 0707 00 05 | AL | 45,6 |
| EG | 151,1 |
| JO | 191,6 |
| MK | 62,2 |
| TR | 150,5 |
| ZZ | 120,2 |
| 0709 90 70 | AR | 33,4 |
| TR | 140,0 |
| ZZ | 86,7 |
| 0805 50 10 | AR | 62,1 |
| CL | 76,5 |
| TR | 66,9 |
| ZA | 79,0 |
| ZZ | 71,1 |
| 0806 10 10 | BR | 224,9 |
| CL | 71,4 |
| TR | 127,6 |
| US | 252,5 |
| ZA | 67,9 |
| ZZ | 148,9 |
| 0808 10 80 | AR | 48,0 |
| BR | 86,4 |
| CA | 92,8 |
| CL | 90,0 |
| CN | 82,6 |
| NZ | 126,9 |
| US | 99,9 |
| ZA | 122,3 |
| ZZ | 93,6 |
| 0808 20 50 | CN | 52,9 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 91,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

82,9

MA

43,8

MK

71,7

ZZ

66,1

0707 00 05

AL

45,6

EG

151,1

JO

191,6

MK

62,2

TR

150,5

ZZ

120,2

0709 90 70

AR

33,4

TR

140,0

ZZ

86,7

0805 50 10

AR

62,1

CL

76,5

TR

66,9

ZA

79,0

ZZ

71,1

0806 10 10

BR

224,9

CL

71,4

TR

127,6

US

252,5

ZA

67,9

ZZ

148,9

0808 10 80

AR

48,0

BR

86,4

CA

92,8

CL

90,0

CN

82,6

NZ

126,9

US

99,9

ZA

122,3

ZZ

93,6

0808 20 50

CN

52,9

TR

130,3

ZZ

91,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

DIREKTIVE

| 29.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 283/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 283/36

---

DIREKTIVA SVETA 2011/84/EU

z dne 20. septembra 2011

o spremembi Direktive 76/768/EGS glede kozmetičnih izdelkov zaradi prilagoditve Priloge III k Direktivi tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 76/768/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki (1) in zlasti člena 8(2) Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za uporabo vodikovega peroksida že veljajo omejitve in pogoji iz dela 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS. |
| --- | --- |

(1)

Za uporabo vodikovega peroksida že veljajo omejitve in pogoji iz dela 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS.

| (2) | Znanstveni odbor za potrošniške proizvode, ki ga je v skladu s Sklepom Komisije 2008/721/ES z dne 5. avgusta 2008 o vzpostavitvi svetovalne strukture znanstvenih odborov in strokovnjakov na področju varstva potrošnikov, javnega zdravja in okolja ter razveljavitvi Sklepa 2004/210/ES (2) nadomestil Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov (v nadaljnjem besedilu: ZOVP), je potrdil, da je najvišja koncentracija 0,1 % vodikovega peroksida, prisotnega v izdelkih za oralno higieno ali sproščenega iz drugih spojin ali zmesi, v navedenih izdelkih varna. Zato bi moralo biti še vedno mogoče uporabljati vodikov peroksid v navedenih koncentracijah v izdelkih za oralno higieno, vključno z izdelki za beljenje zob. |
| --- | --- |

(2)

Znanstveni odbor za potrošniške proizvode, ki ga je v skladu s Sklepom Komisije 2008/721/ES z dne 5. avgusta 2008 o vzpostavitvi svetovalne strukture znanstvenih odborov in strokovnjakov na področju varstva potrošnikov, javnega zdravja in okolja ter razveljavitvi Sklepa 2004/210/ES (2) nadomestil Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov (v nadaljnjem besedilu: ZOVP), je potrdil, da je najvišja koncentracija 0,1 % vodikovega peroksida, prisotnega v izdelkih za oralno higieno ali sproščenega iz drugih spojin ali zmesi, v navedenih izdelkih varna. Zato bi moralo biti še vedno mogoče uporabljati vodikov peroksid v navedenih koncentracijah v izdelkih za oralno higieno, vključno z izdelki za beljenje zob.

| (3) | ZOVP meni, da je uporaba izdelkov za beljenje zob, ki vsebujejo več kot 0,1 % in do 6 % vodikovega peroksida, prisotnega ali sproščenega iz drugih spojin ali zmesi v teh izdelkih, lahko varna, če so izpolnjeni naslednji pogoji: opravi se ustrezen klinični pregled za zagotovitev, da ni prisotnih nobenih dejavnikov tveganja ali drugih oralnih bolezni, izpostavljenost tem izdelkom pa se omeji tako, da se v smislu pogostnosti in trajanja uporabe zagotovi samo namenska uporaba teh izdelkov. Ta pogoja bi bilo treba izpolniti zato, da se izogne razumno predvideni napačni uporabi. |
| --- | --- |

(3)

ZOVP meni, da je uporaba izdelkov za beljenje zob, ki vsebujejo več kot 0,1 % in do 6 % vodikovega peroksida, prisotnega ali sproščenega iz drugih spojin ali zmesi v teh izdelkih, lahko varna, če so izpolnjeni naslednji pogoji: opravi se ustrezen klinični pregled za zagotovitev, da ni prisotnih nobenih dejavnikov tveganja ali drugih oralnih bolezni, izpostavljenost tem izdelkom pa se omeji tako, da se v smislu pogostnosti in trajanja uporabe zagotovi samo namenska uporaba teh izdelkov. Ta pogoja bi bilo treba izpolniti zato, da se izogne razumno predvideni napačni uporabi.

| (4) | Zato bi morala za navedene izdelke veljati takšna ureditev, da ne bi bili neposredno dostopni potrošniku. Za vsako obdobje uporabe navedenih izdelkov bi bilo treba prvo uporabo omejiti na zobozdravnike, kakor so opredeljeni v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (3), ali jo izvesti pod njihovim neposrednim nadzorom, če je zagotovljena ustrezna raven varnosti. Zobozdravniki bi morali potem zagotoviti dostop do navedenih izdelkov za preostalo obdobje uporabe. |
| --- | --- |

(4)

Zato bi morala za navedene izdelke veljati takšna ureditev, da ne bi bili neposredno dostopni potrošniku. Za vsako obdobje uporabe navedenih izdelkov bi bilo treba prvo uporabo omejiti na zobozdravnike, kakor so opredeljeni v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (3), ali jo izvesti pod njihovim neposrednim nadzorom, če je zagotovljena ustrezna raven varnosti. Zobozdravniki bi morali potem zagotoviti dostop do navedenih izdelkov za preostalo obdobje uporabe.

| (5) | Zagotoviti bi bilo treba ustrezno označevanje koncentracije vodikovega peroksida v izdelkih za beljenje zob, ki vsebujejo več kot 0,1 % te snovi, da bi se zagotovila ustrezna uporaba teh izdelkov. Za ta namen bi morala biti natančna koncentracija vodikovega peroksida, prisotnega ali sproščenega iz drugih spojin ali zmesi v teh izdelkih, jasno navedena na etiketi. |
| --- | --- |

(5)

Zagotoviti bi bilo treba ustrezno označevanje koncentracije vodikovega peroksida v izdelkih za beljenje zob, ki vsebujejo več kot 0,1 % te snovi, da bi se zagotovila ustrezna uporaba teh izdelkov. Za ta namen bi morala biti natančna koncentracija vodikovega peroksida, prisotnega ali sproščenega iz drugih spojin ali zmesi v teh izdelkih, jasno navedena na etiketi.

| (6) | Direktivo 76/768/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Direktivo 76/768/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Stalni odbor za kozmetične izdelke ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(7)

Stalni odbor za kozmetične izdelke ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga III k Direktivi 76/768/EGS se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo in objavijo predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, pred 30. oktobrom 2012. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice te predpise uporabljajo od 31. oktobra 2012.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 20. septembra 2011

Za Svet

Predsednik

M. SAWICKI

---

(1)  UL L 262, 27.9.1976, str. 169.

1

(2)  UL L 241, 10.9.2008, str. 21.

2

(3)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

3

---

PRILOGA

V delu 1 Priloge III k Direktivi 76/768/EGS se referenčna številka 12 nadomesti z:

| Referenčna številka | Spojina | Omejitve | Pogoji uporabe in opozorila, ki morajo biti natisnjeni na etiketi |
| --- | --- | --- | --- |
| Področje uporabe in/ali uporaba | Največja dovoljena koncentracija v končnem kozmetičnem izdelku | Druge omejitve in zahteve |
| „12 | Vodikov peroksid in druge spojine ali zmesi, ki sproščajo vodikov peroksid, vključno s karbamidovim peroksidom in cinkovim peroksidom | (a) | Zmesi za nego las |

Referenčna številka

Spojina

Omejitve

Pogoji uporabe in opozorila, ki morajo biti natisnjeni na etiketi

Področje uporabe in/ali uporaba

Največja dovoljena koncentracija v končnem kozmetičnem izdelku

Druge omejitve in zahteve

„12

Vodikov peroksid in druge spojine ali zmesi, ki sproščajo vodikov peroksid, vključno s karbamidovim peroksidom in cinkovim peroksidom

(a)

Zmesi za nego las

| (a) | 12 % H2O2 (40 vol. %), prisoten ali sproščen |
| --- | --- |

(a)

12 % H2O2 (40 vol. %), prisoten ali sproščen

(a) Uporabljajte ustrezne rokavice.

(a) (b) (c) (e) Vsebuje vodikov peroksid.

Ne sme priti v stik z očmi.

Če izdelek pride v stik z očmi, jih takoj sperite.

| (b) | Zmesi za nego kože |
| --- | --- |

(b)

Zmesi za nego kože

| (b) | 4 % H2O2, prisoten ali sproščen |
| --- | --- |

(b)

4 % H2O2, prisoten ali sproščen

| (c) | Zmesi za utrjevanje nohtov |
| --- | --- |

(c)

Zmesi za utrjevanje nohtov

| (c) | 2 % H2O2, prisoten ali sproščen |
| --- | --- |

(c)

2 % H2O2, prisoten ali sproščen

| (d) | Izdelki za usta, vključno z ustno vodico, zobno pasto in izdelki za beljenje zob |
| --- | --- |

(d)

Izdelki za usta, vključno z ustno vodico, zobno pasto in izdelki za beljenje zob

| (d) | ≤ 0,1 % H2O2, prisoten ali sproščen |
| --- | --- |

(d)

≤ 0,1 % H2O2, prisoten ali sproščen

| (e) | Izdelki za beljenje zob |
| --- | --- |

(e)

Izdelki za beljenje zob

| (e) | > 0,1 % ≤ 6 % H2O2, prisoten ali sproščen |
| --- | --- |

(e)

> 0,1 % ≤ 6 % H2O2, prisoten ali sproščen

| (e) | V prodaji samo za zobozdravnike. Za vsako obdobje uporabe, prva uporaba, dovoljena zobozdravnikom, kakor so opredeljeni v Direktivi 2005/36/ES (1), ali pod njihovim neposrednim nadzorom, če je zagotovljena ustrezna raven varnosti. Nato se zagotovi potrošniku, da zaključi obdobje uporabe.
  Uporaba prepovedana za osebe, mlajše od 18 let. |
| --- | --- |

(e)

V prodaji samo za zobozdravnike. Za vsako obdobje uporabe, prva uporaba, dovoljena zobozdravnikom, kakor so opredeljeni v Direktivi 2005/36/ES (1), ali pod njihovim neposrednim nadzorom, če je zagotovljena ustrezna raven varnosti. Nato se zagotovi potrošniku, da zaključi obdobje uporabe.

Uporaba prepovedana za osebe, mlajše od 18 let.

(e) Koncentracija H2O2, prisotnega ali sproščenega, v odstotkih.

Uporaba prepovedana za osebe, mlajše od 18 let.

V prodaji samo za zobozdravnike. Za vsako obdobje uporabe, prva uporaba, dovoljena samo zobozdravnikom ali pod njihovim neposrednim nadzorom, če je zagotovljena ustrezna raven varnosti. Nato se zagotovi potrošniku, da zaključi obdobje uporabe.

---

(1)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.“

1

---

PRIPOROČILA

| 29.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 283/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 283/39

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 27. oktobra 2011

o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva ter njegovi digitalni hrambi

(2011/711/EU)

EVROPSKA KOMISIJA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska digitalna agenda, ki je del strategije Evropa 2020, naj bi povečala koristi informacijskih tehnologij pri gospodarski rasti, ustvarjanju delovnih mest in kakovosti življenja evropskih državljanov. Eno ključnih področij, ki ga obravnava digitalna agenda, je digitalizacija in hramba evropskega kulturnega spomina, ki obsega tiskano gradivo (knjige, revije, časopise), fotografije, muzejske predmete, arhivske dokumente, zvočno in avdiovizualno gradivo, spomenike in arheološka najdišča (v nadaljnjem besedilu: kulturno gradivo). |
| --- | --- |

(1)

Evropska digitalna agenda, ki je del strategije Evropa 2020, naj bi povečala koristi informacijskih tehnologij pri gospodarski rasti, ustvarjanju delovnih mest in kakovosti življenja evropskih državljanov. Eno ključnih področij, ki ga obravnava digitalna agenda, je digitalizacija in hramba evropskega kulturnega spomina, ki obsega tiskano gradivo (knjige, revije, časopise), fotografije, muzejske predmete, arhivske dokumente, zvočno in avdiovizualno gradivo, spomenike in arheološka najdišča (v nadaljnjem besedilu: kulturno gradivo).

| (2) | Strategija EU za digitalizacijo in hrambo temelji na delu, ki je bilo v zadnjih nekaj letih opravljeno v okviru pobude za digitalne knjižnice. Evropski parlament in Svet sta z resolucijo Parlamenta z dne 5. maja 2010 in sklepi Sveta z dne 10. maja 2010 podprla evropske ukrepe na tem področju, vključno z razvojem Europeane, tj. evropske spletne knjižnice, muzeja in arhiva. Svet je v delovnem načrtu za kulturno področje 2011–2014, ki ga je sprejel na zasedanju 18. in 19. novembra 2010, poudaril, da je treba prizadevanja na področju digitalizacije uskladiti. |
| --- | --- |

(2)

Strategija EU za digitalizacijo in hrambo temelji na delu, ki je bilo v zadnjih nekaj letih opravljeno v okviru pobude za digitalne knjižnice. Evropski parlament in Svet sta z resolucijo Parlamenta z dne 5. maja 2010 in sklepi Sveta z dne 10. maja 2010 podprla evropske ukrepe na tem področju, vključno z razvojem Europeane, tj. evropske spletne knjižnice, muzeja in arhiva. Svet je v delovnem načrtu za kulturno področje 2011–2014, ki ga je sprejel na zasedanju 18. in 19. novembra 2010, poudaril, da je treba prizadevanja na področju digitalizacije uskladiti.

| (3) | Komisija je 28. avgusta 2006 državam članicam priporočila, naj s pomočjo interneta čim bolj izkoristijo gospodarski in kulturni potencial evropske kulturne dediščine. Iz poročil držav članic iz let 2008 in 2010 o izvajanju priporočila je razvidno, da so dosegle napredek, vendar pa ta napredek ni enak v vseh državah članicah in v vseh točkah priporočila. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 28. avgusta 2006 državam članicam priporočila, naj s pomočjo interneta čim bolj izkoristijo gospodarski in kulturni potencial evropske kulturne dediščine. Iz poročil držav članic iz let 2008 in 2010 o izvajanju priporočila je razvidno, da so dosegle napredek, vendar pa ta napredek ni enak v vseh državah članicah in v vseh točkah priporočila.

| (4) | Poleg tega so se prizadevanja na področju digitalizacije in sodelovanja na evropski ravni v zadnjih nekaj letih precej spremenila. Novosti so začetek delovanja Europeane novembra 2008, poročilo „Nova renesansa“, ki ga je 10. januarja 2011 o spletnem dostopu evropske kulturne dediščine objavil „Odbor modrih“, in predlog direktive o osirotelih delih, ki ga je Komisija predložila 24. maja 2011. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega so se prizadevanja na področju digitalizacije in sodelovanja na evropski ravni v zadnjih nekaj letih precej spremenila. Novosti so začetek delovanja Europeane novembra 2008, poročilo „Nova renesansa“, ki ga je 10. januarja 2011 o spletnem dostopu evropske kulturne dediščine objavil „Odbor modrih“, in predlog direktive o osirotelih delih, ki ga je Komisija predložila 24. maja 2011.

| (5) | Zato je treba ukrepe za digitalizacijo in zagotavljanje spletnega dostopa do kulturne dediščine ter digitalno hrambo, ki so bili priporočeni državam članicami, posodobiti. Pri tem je treba še naprej spodbujati razvoj digitaliziranega gradiva knjižnic, arhivov in muzejev, da bo Evropa še naprej vodilni mednarodni akter na kulturnem področju in področju kreativnih vsebin ter da bo svoje bogato kulturno gradivo kar se da najbolje uporabljala. Kot je v zvezi s spletno dostopnostjo evropske kulturne dediščine poudaril „Odbor modrih“, mora Evropa ukrepati ter izrabiti prednosti digitalizacije in digitalne hrambe. Če države članice na tem področju ne bodo povečale naložb, obstaja nevarnost, da bodo kulturne in gospodarske prednosti digitalnega prehoda izrabili drugi kontinenti in ne Evropa. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba ukrepe za digitalizacijo in zagotavljanje spletnega dostopa do kulturne dediščine ter digitalno hrambo, ki so bili priporočeni državam članicami, posodobiti. Pri tem je treba še naprej spodbujati razvoj digitaliziranega gradiva knjižnic, arhivov in muzejev, da bo Evropa še naprej vodilni mednarodni akter na kulturnem področju in področju kreativnih vsebin ter da bo svoje bogato kulturno gradivo kar se da najbolje uporabljala. Kot je v zvezi s spletno dostopnostjo evropske kulturne dediščine poudaril „Odbor modrih“, mora Evropa ukrepati ter izrabiti prednosti digitalizacije in digitalne hrambe. Če države članice na tem področju ne bodo povečale naložb, obstaja nevarnost, da bodo kulturne in gospodarske prednosti digitalnega prehoda izrabili drugi kontinenti in ne Evropa.

| (6) | Če bo kulturno gradivo dostopno na spletu, bodo državljani imeli dostop do njega po vsej Evropi ter ga uporabljali za prosti čas, študij ali delo. Tako bo evropska raznovrstna in večjezična dediščina jasno izražena na internetu, digitalizacija gradiva pa bo evropskim kulturnim ustanovam omogočala, da bodo lahko še naprej opravljale svojo nalogo, tj. zagotavljale dostop do naše kulturne dediščine in jo hranile v digitalnem okolju. |
| --- | --- |

(6)

Če bo kulturno gradivo dostopno na spletu, bodo državljani imeli dostop do njega po vsej Evropi ter ga uporabljali za prosti čas, študij ali delo. Tako bo evropska raznovrstna in večjezična dediščina jasno izražena na internetu, digitalizacija gradiva pa bo evropskim kulturnim ustanovam omogočala, da bodo lahko še naprej opravljale svojo nalogo, tj. zagotavljale dostop do naše kulturne dediščine in jo hranile v digitalnem okolju.

| (7) | Poleg tega se digitalizirano gradivo lahko ponovno uporabi – tako za komercialne kot nekomercialne namene – na primer v učnih in izobraževalnih vsebinah, dokumentarnih filmih, turističnih aplikacijah, igrah, animacijah in oblikovnih orodjih, pod pogojem, da se pri tem v celoti spoštujejo avtorske in sorodne pravice. Je tudi pomemben prispevek h kreativnim sektorjem, ki predstavljajo 3,3 % BDP EU in 3 % zaposlenosti. Ti sektorji se srečujejo z digitalnim prehodom, ki temeljito spreminja tradicionalne modele, preoblikuje vrednostne verige ter predpostavlja nove poslovne modele. Digitalizacija in zagotavljanje širšega dostopa do kulturnih virov zagotavlja ogromne gospodarske priložnosti ter je temeljni pogoj za nadaljnji razvoj evropskih kulturnih in ustvarjalnih zmogljivosti ter prisotnosti evropskega gospodarstva na tem področju. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega se digitalizirano gradivo lahko ponovno uporabi – tako za komercialne kot nekomercialne namene – na primer v učnih in izobraževalnih vsebinah, dokumentarnih filmih, turističnih aplikacijah, igrah, animacijah in oblikovnih orodjih, pod pogojem, da se pri tem v celoti spoštujejo avtorske in sorodne pravice. Je tudi pomemben prispevek h kreativnim sektorjem, ki predstavljajo 3,3 % BDP EU in 3 % zaposlenosti. Ti sektorji se srečujejo z digitalnim prehodom, ki temeljito spreminja tradicionalne modele, preoblikuje vrednostne verige ter predpostavlja nove poslovne modele. Digitalizacija in zagotavljanje širšega dostopa do kulturnih virov zagotavlja ogromne gospodarske priložnosti ter je temeljni pogoj za nadaljnji razvoj evropskih kulturnih in ustvarjalnih zmogljivosti ter prisotnosti evropskega gospodarstva na tem področju.

| (8) | Digitalizacija je pomembno sredstvo za zagotavljanje boljše dostopnosti kulturnega gradiva in njegove uporabe. Z usklajenim ukrepanjem pri digitalizaciji kulturne dediščine bi države članice zagotovile večjo skladnost pri izbiri gradiva in preprečile prekrivanja. Ustvarile bi tudi varnejše ozračje za podjetja, ki vlagajo v digitalizacijske tehnologije. K doseganju teh ciljev bi prispevali tudi pregledi nad trenutno in načrtovano digitalizacijo ter njeni količinski cilji. |
| --- | --- |

(8)

Digitalizacija je pomembno sredstvo za zagotavljanje boljše dostopnosti kulturnega gradiva in njegove uporabe. Z usklajenim ukrepanjem pri digitalizaciji kulturne dediščine bi države članice zagotovile večjo skladnost pri izbiri gradiva in preprečile prekrivanja. Ustvarile bi tudi varnejše ozračje za podjetja, ki vlagajo v digitalizacijske tehnologije. K doseganju teh ciljev bi prispevali tudi pregledi nad trenutno in načrtovano digitalizacijo ter njeni količinski cilji.

| (9) | Stroški digitalizacije celotne evropske kulturne dediščine so visoki, zato jih zgolj z javnimi sredstvi ne bo mogoče kriti. Zasebni sektor, ki sponzorira digitalizacijo, ali partnerstva med javnim in zasebnim sektorjem lahko v digitalizacijo vključijo zasebne subjekte, zato jih je treba še naprej spodbujati. Da bi bila ta partnerstva pravična in uravnotežena, morajo spoštovati številna ključna načela. Predvsem je treba določiti roke za prednostno uporabo digitaliziranega gradiva. „Odbor modrih“ za zagotavljanje spletnega dostopa do evropske kulturne dediščine je navedel, da najdaljši čas za prednostno uporabo gradiva, ki so ga digitalizirala javno-zasebna partnerstva, ne sme biti daljši od sedem let. |
| --- | --- |

(9)

Stroški digitalizacije celotne evropske kulturne dediščine so visoki, zato jih zgolj z javnimi sredstvi ne bo mogoče kriti. Zasebni sektor, ki sponzorira digitalizacijo, ali partnerstva med javnim in zasebnim sektorjem lahko v digitalizacijo vključijo zasebne subjekte, zato jih je treba še naprej spodbujati. Da bi bila ta partnerstva pravična in uravnotežena, morajo spoštovati številna ključna načela. Predvsem je treba določiti roke za prednostno uporabo digitaliziranega gradiva. „Odbor modrih“ za zagotavljanje spletnega dostopa do evropske kulturne dediščine je navedel, da najdaljši čas za prednostno uporabo gradiva, ki so ga digitalizirala javno-zasebna partnerstva, ne sme biti daljši od sedem let.

| (10) | Strukturni skladi EU se lahko in se uporabljajo za sofinanciranje digitalizacije, če deli projektov vplivajo na regionalno gospodarstvo. Vendar pa bi takšna uporaba morala biti bolj razširjena in bolj sistematična. Masovna digitalizacija je lahko učinkovitejša zaradi svojega obsega. Zato je treba spodbujati učinkovito uporabo digitalizacijskih zmogljivosti in, če je mogoče, skupno uporabo digitalizacijske opreme med kulturnimi ustanovami in državami. |
| --- | --- |

(10)

Strukturni skladi EU se lahko in se uporabljajo za sofinanciranje digitalizacije, če deli projektov vplivajo na regionalno gospodarstvo. Vendar pa bi takšna uporaba morala biti bolj razširjena in bolj sistematična. Masovna digitalizacija je lahko učinkovitejša zaradi svojega obsega. Zato je treba spodbujati učinkovito uporabo digitalizacijskih zmogljivosti in, če je mogoče, skupno uporabo digitalizacijske opreme med kulturnimi ustanovami in državami.

| (11) | Samo del gradiva, ki ga hranijo knjižnice, arhivi in muzeji, je javno dostopnega v smislu, da ni ali ni več zaščiteno s pravicami intelektualne lastnine, medtem ko to ne velja za ostalo gradivo. Ker so pravice intelektualne lastnine ključne za spodbujanje ustvarjalnosti, je treba evropsko kulturno gradivo digitalizirati, zagotoviti dostop do njega in ga hraniti ob polnem spoštovanju avtorskih in sorodnih pravic. |
| --- | --- |

(11)

Samo del gradiva, ki ga hranijo knjižnice, arhivi in muzeji, je javno dostopnega v smislu, da ni ali ni več zaščiteno s pravicami intelektualne lastnine, medtem ko to ne velja za ostalo gradivo. Ker so pravice intelektualne lastnine ključne za spodbujanje ustvarjalnosti, je treba evropsko kulturno gradivo digitalizirati, zagotoviti dostop do njega in ga hraniti ob polnem spoštovanju avtorskih in sorodnih pravic.

| (12) | Komisija je 24. maja 2011 predložila predlog direktive o osirotelih delih. Da bi ta imela popoln učinek, jo je treba hitro sprejeti in izvajati, da se zagotovi usklajen pristop pri osirotelih delih po vsej EU. Pri obsežni digitalizaciji na trgu nedostopnih del bi lahko bila v državah članicah potrebna zakonodajna podlaga za izdajanje licenc, ki bi jo prostovoljno oblikovale zainteresirane strani, pri čemer bi upoštevale potrebo po zagotovitvi čezmejnega učinka. Pri tem je treba pristop o na trgu nedostopnih delih in strokovnih revijah, ki so mu v dialogu, ki ga je podprla Komisija, sledile zainteresirane strani in na podlagi katerega je bil 20. septembra 2011 v Bruslju podpisan sporazum o soglasju, razumeti kot model za nadaljnje dialoge, da se poenostavi sklepanje sporazumov o digitalizaciji čim večje količine na trgu nedostopnega gradiva. Informativne podatkovne zbirke pravic, ki bi bile povezane na evropski ravni, lahko zmanjšajo transakcijske stroške za pridobitev pravic. Takšne mehanizme je zato treba spodbujati v tesnem sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 24. maja 2011 predložila predlog direktive o osirotelih delih. Da bi ta imela popoln učinek, jo je treba hitro sprejeti in izvajati, da se zagotovi usklajen pristop pri osirotelih delih po vsej EU. Pri obsežni digitalizaciji na trgu nedostopnih del bi lahko bila v državah članicah potrebna zakonodajna podlaga za izdajanje licenc, ki bi jo prostovoljno oblikovale zainteresirane strani, pri čemer bi upoštevale potrebo po zagotovitvi čezmejnega učinka. Pri tem je treba pristop o na trgu nedostopnih delih in strokovnih revijah, ki so mu v dialogu, ki ga je podprla Komisija, sledile zainteresirane strani in na podlagi katerega je bil 20. septembra 2011 v Bruslju podpisan sporazum o soglasju, razumeti kot model za nadaljnje dialoge, da se poenostavi sklepanje sporazumov o digitalizaciji čim večje količine na trgu nedostopnega gradiva. Informativne podatkovne zbirke pravic, ki bi bile povezane na evropski ravni, lahko zmanjšajo transakcijske stroške za pridobitev pravic. Takšne mehanizme je zato treba spodbujati v tesnem sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi.

| (13) | Da se zagotovita širok dostop do javno dostopne vsebine in njena široka uporaba, mora biti javno dostopna vsebina javno dostopna tudi po digitalizaciji. Na kopijah javno dostopnega gradiva se je treba izogniti uporabi motečih vodnih žigov ali drugih vizualnih zaščitnih ukrepov, ki označujejo lastništvo ali izvor. |
| --- | --- |

(13)

Da se zagotovita širok dostop do javno dostopne vsebine in njena široka uporaba, mora biti javno dostopna vsebina javno dostopna tudi po digitalizaciji. Na kopijah javno dostopnega gradiva se je treba izogniti uporabi motečih vodnih žigov ali drugih vizualnih zaščitnih ukrepov, ki označujejo lastništvo ali izvor.

| (14) | Europeana, evropska spletna knjižnica, arhiv in muzej, je začela delovati 20. novembra 2008. Nadaljnji razvoj njene platforme bo v veliki meri odvisen od tega, kako jo bodo države članice in njihove kulturne ustanove polnile z vsebino in jo približale državljanom. Zato je treba spodbujati ukrepe, s katerimi se želi to doseči. |
| --- | --- |

(14)

Europeana, evropska spletna knjižnica, arhiv in muzej, je začela delovati 20. novembra 2008. Nadaljnji razvoj njene platforme bo v veliki meri odvisen od tega, kako jo bodo države članice in njihove kulturne ustanove polnile z vsebino in jo približale državljanom. Zato je treba spodbujati ukrepe, s katerimi se želi to doseči.

| (15) | Europeana danes zagotavlja neposreden dostop do več kot 19 milijonov digitaliziranih objektov. Samo 2 % teh objektov predstavlja zvočno oziroma avdiovizualno gradivo. Z razširitvijo vsebine, ki je dostopna prek Europeane, vključno z gradivom, ki je še premalo zastopano, bo stran zanimivejša za uporabnike, zato jo je treba spodbujati. Splošni cilj 30 milijonov objektov do leta 2015 je v skladu s strateškim načrtom Europeane in je odskočna deska za doseganje digitaliziranosti celotne evropske kulturne dediščine do leta 2025. Razpoložljivost vseh javno dostopnih umetniških del (glavnih kulturnih in zgodovinskih del in objektov, ki jih opredelijo in izberejo države članice) prek Europeane bo po pričakovanjih uporabnikov obogatila vsebino strani. Določbe v državah članicah, ki določajo, da bo vse gradivo, ki je bilo digitalizirano z javnimi sredstvi, razpoložljivo prek Europeane, bi spodbudile razvoj platforme in oblikovale jasen okvir, da bi kulturne ustanove širile svoje vsebine, zato je treba uvedbo takšnih določb spodbujati. |
| --- | --- |

(15)

Europeana danes zagotavlja neposreden dostop do več kot 19 milijonov digitaliziranih objektov. Samo 2 % teh objektov predstavlja zvočno oziroma avdiovizualno gradivo. Z razširitvijo vsebine, ki je dostopna prek Europeane, vključno z gradivom, ki je še premalo zastopano, bo stran zanimivejša za uporabnike, zato jo je treba spodbujati. Splošni cilj 30 milijonov objektov do leta 2015 je v skladu s strateškim načrtom Europeane in je odskočna deska za doseganje digitaliziranosti celotne evropske kulturne dediščine do leta 2025. Razpoložljivost vseh javno dostopnih umetniških del (glavnih kulturnih in zgodovinskih del in objektov, ki jih opredelijo in izberejo države članice) prek Europeane bo po pričakovanjih uporabnikov obogatila vsebino strani. Določbe v državah članicah, ki določajo, da bo vse gradivo, ki je bilo digitalizirano z javnimi sredstvi, razpoložljivo prek Europeane, bi spodbudile razvoj platforme in oblikovale jasen okvir, da bi kulturne ustanove širile svoje vsebine, zato je treba uvedbo takšnih določb spodbujati.

| (16) | Digitalno gradivo je treba urejati in vzdrževati, sicer bi datoteke z zastaranjem strojne in programske opreme, ki se je uporabljala za shranjevanje, lahko postale neberljive, gradivo bi se lahko po določenem času zaradi premajhne zmogljivosti pomnilnikov izgubilo, pomnilniki pa bi bili lahko zaradi same količine nove in spreminjajoče se vsebine preobremenjeni. Kljub napredku, ki je bil v EU dosežen na področju hrambe digitalnega gradiva, nekatere države članice še niso sprejele jasnih in celovitih politik o hrambi digitalne vsebine. Odsotnost takšnih politik ogroža obstoj digitaliziranega gradiva in lahko povzroči izgubo gradiva, ki je bilo proizvedeno v digitalni obliki (izvorno digitalno gradivo). Razvoj učinkovitih sredstev za digitalno hrambo ima daljnosežne posledice ne samo za kulturne ustanove. Vprašanja digitalne hrambe so pomembna tudi za vse zasebne in javne organizacije, ki morajo ali želijo hraniti digitalno gradivo. |
| --- | --- |

(16)

Digitalno gradivo je treba urejati in vzdrževati, sicer bi datoteke z zastaranjem strojne in programske opreme, ki se je uporabljala za shranjevanje, lahko postale neberljive, gradivo bi se lahko po določenem času zaradi premajhne zmogljivosti pomnilnikov izgubilo, pomnilniki pa bi bili lahko zaradi same količine nove in spreminjajoče se vsebine preobremenjeni. Kljub napredku, ki je bil v EU dosežen na področju hrambe digitalnega gradiva, nekatere države članice še niso sprejele jasnih in celovitih politik o hrambi digitalne vsebine. Odsotnost takšnih politik ogroža obstoj digitaliziranega gradiva in lahko povzroči izgubo gradiva, ki je bilo proizvedeno v digitalni obliki (izvorno digitalno gradivo). Razvoj učinkovitih sredstev za digitalno hrambo ima daljnosežne posledice ne samo za kulturne ustanove. Vprašanja digitalne hrambe so pomembna tudi za vse zasebne in javne organizacije, ki morajo ali želijo hraniti digitalno gradivo.

| (17) | Digitalna hramba je povezana s finančnimi, organizacijskimi in tehničnimi izzivi ter včasih zahteva posodobitev zakonodajnih določb. Več držav članic je uvedlo pravne obveznosti, ki od proizvajalcev digitalnega gradiva zahtevajo, da eno ali več kopij gradiva zagotovijo imenovanemu organu za deponiranje, oziroma razmišlja o uvedbi le-teh. Učinkovite določbe in prakse za zakonito deponiranje lahko zmanjšajo upravno breme tako lastnikov vsebin kot ustanov za deponiranje, zato jih je treba priporočiti. Da se predpisi o deponiranju digitalnega gradiva med seboj ne bi preveč razlikovali, morajo države članice med seboj učinkovito sodelovati, takšno sodelovanje pa je treba spodbujati. Spletno žetje je nova tehnika za zbiranje gradiva z interneta za namene hrambe, ki zahteva, da imenovane ustanove gradivo aktivno zbirajo in ne čakajo na njegovo deponiranje, kar zmanjšuje upravno breme proizvajalcev digitalnega gradiva; takšne določbe je zato treba sprejeti v nacionalni zakonodaji. |
| --- | --- |

(17)

Digitalna hramba je povezana s finančnimi, organizacijskimi in tehničnimi izzivi ter včasih zahteva posodobitev zakonodajnih določb. Več držav članic je uvedlo pravne obveznosti, ki od proizvajalcev digitalnega gradiva zahtevajo, da eno ali več kopij gradiva zagotovijo imenovanemu organu za deponiranje, oziroma razmišlja o uvedbi le-teh. Učinkovite določbe in prakse za zakonito deponiranje lahko zmanjšajo upravno breme tako lastnikov vsebin kot ustanov za deponiranje, zato jih je treba priporočiti. Da se predpisi o deponiranju digitalnega gradiva med seboj ne bi preveč razlikovali, morajo države članice med seboj učinkovito sodelovati, takšno sodelovanje pa je treba spodbujati. Spletno žetje je nova tehnika za zbiranje gradiva z interneta za namene hrambe, ki zahteva, da imenovane ustanove gradivo aktivno zbirajo in ne čakajo na njegovo deponiranje, kar zmanjšuje upravno breme proizvajalcev digitalnega gradiva; takšne določbe je zato treba sprejeti v nacionalni zakonodaji.

| (18) | V zvezi s kinematografskimi deli to priporočilo v številnih vidikih dopolnjuje Priporočilo Parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2005 o filmski dediščini in konkurenčnosti z njo povezanih industrijskih dejavnosti (1) – |
| --- | --- |

(18)

V zvezi s kinematografskimi deli to priporočilo v številnih vidikih dopolnjuje Priporočilo Parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2005 o filmski dediščini in konkurenčnosti z njo povezanih industrijskih dejavnosti (1) –

PRIPOROČA DRŽAVAM ČLANICAM, DA:

Digitalizacija: organizacija in financiranje

| 1. | še naprej razvijajo načrtovanje in spremljanje digitalizacije knjig, revij, časopisov, fotografij, muzejskih predmetov, arhivskih dokumentov, zvočnega in avdiovizualnega gradiva, spomenikov in arheoloških najdišč (v nadaljnjem besedilu: kulturno gradivo) tako:






  (a) | da določijo jasne količinske cilje za digitalizacijo kulturnega gradiva v skladu s splošnimi cilji iz točke 7, pri čemer navedejo pričakovano povečanje digitaliziranega gradiva, ki bi ga lahko dodali Europeani, in proračunska sredstva, ki jih bodo za to zagotovili javni organi, |
| --- | --- | --- |

1.

še naprej razvijajo načrtovanje in spremljanje digitalizacije knjig, revij, časopisov, fotografij, muzejskih predmetov, arhivskih dokumentov, zvočnega in avdiovizualnega gradiva, spomenikov in arheoloških najdišč (v nadaljnjem besedilu: kulturno gradivo) tako:

(a)

da določijo jasne količinske cilje za digitalizacijo kulturnega gradiva v skladu s splošnimi cilji iz točke 7, pri čemer navedejo pričakovano povečanje digitaliziranega gradiva, ki bi ga lahko dodali Europeani, in proračunska sredstva, ki jih bodo za to zagotovili javni organi,

| (b) | da pripravijo preglede nad digitaliziranim kulturnim gradivom in sodelujejo pri skupnih prizadevanjih za pripravo pregleda na evropski ravni s primerljivimi podatki; |
| --- | --- |

(b)

da pripravijo preglede nad digitaliziranim kulturnim gradivom in sodelujejo pri skupnih prizadevanjih za pripravo pregleda na evropski ravni s primerljivimi podatki;

| 2. | spodbujajo partnerstva med kulturnimi ustanovami in zasebnim sektorjem, da se zagotovijo novi načini financiranja digitalizacije kulturnega gradiva in spodbujajo inovativni načini uporabe gradiva, pri čemer je treba zagotoviti, da bodo javno-zasebna partnerstva za digitalizacijo pravična in uravnotežena ter v skladu s pogoji iz Priloge; |
| --- | --- |

2.

spodbujajo partnerstva med kulturnimi ustanovami in zasebnim sektorjem, da se zagotovijo novi načini financiranja digitalizacije kulturnega gradiva in spodbujajo inovativni načini uporabe gradiva, pri čemer je treba zagotoviti, da bodo javno-zasebna partnerstva za digitalizacijo pravična in uravnotežena ter v skladu s pogoji iz Priloge;

| 3. | če je mogoče, črpajo iz strukturnih skladov EU, da bi sofinancirale dejavnosti digitalizacije v okviru regionalnih inovacijskih strategij za pametno specializacijo; |
| --- | --- |

3.

če je mogoče, črpajo iz strukturnih skladov EU, da bi sofinancirale dejavnosti digitalizacije v okviru regionalnih inovacijskih strategij za pametno specializacijo;

| 4. | preučijo načine za čim boljšo uporabo digitalizacijskih zmogljivosti in ustvarjanje ekonomij obsega, kamor lahko spada tudi združevanje dejavnosti kulturnih ustanov na področju digitalizacije in čezmejno sodelovanje, ki temelji na središčih za usposabljanje na področju digitalizacije v Evropi; |
| --- | --- |

4.

preučijo načine za čim boljšo uporabo digitalizacijskih zmogljivosti in ustvarjanje ekonomij obsega, kamor lahko spada tudi združevanje dejavnosti kulturnih ustanov na področju digitalizacije in čezmejno sodelovanje, ki temelji na središčih za usposabljanje na področju digitalizacije v Evropi;

Digitalizacija in spletna dostopnost javno dostopnega gradiva

| 5. | izboljšajo dostop in uporabo digitaliziranega javno dostopnega kulturnega gradiva tako:






  (a) | da zagotovijo, da bo javno dostopno gradivo javno dostopno tudi po digitalizaciji, |
| --- | --- | --- |

5.

izboljšajo dostop in uporabo digitaliziranega javno dostopnega kulturnega gradiva tako:

(a)

da zagotovijo, da bo javno dostopno gradivo javno dostopno tudi po digitalizaciji,

| (b) | da podpirajo čim širši dostop do javno dostopnega digitaliziranega gradiva ter čim širšo ponovno uporabo gradiva za nekomercialne in komercialne namene, |
| --- | --- |

(b)

da podpirajo čim širši dostop do javno dostopnega digitaliziranega gradiva ter čim širšo ponovno uporabo gradiva za nekomercialne in komercialne namene,

| (c) | da sprejmejo ukrepe, s katerimi omejijo uporabo motečih vodnih žigov ali drugih vizualnih zaščitnih ukrepov, ki zmanjšujejo uporabnost javno dostopnega digitaliziranega gradiva; |
| --- | --- |

(c)

da sprejmejo ukrepe, s katerimi omejijo uporabo motečih vodnih žigov ali drugih vizualnih zaščitnih ukrepov, ki zmanjšujejo uporabnost javno dostopnega digitaliziranega gradiva;

Digitalizacija in spletna dostopnost avtorsko zaščitenega gradiva

| 6. | izboljšajo pogoje za digitalizacijo in spletno dostopnost avtorsko zaščitenega gradiva tako:






  (a) | da takoj po sprejetju direktive o osirotelih delih hitro in pravilno prenesejo ter izvajajo njene določbe, pri čemer se pred samim sprejetjem posvetujejo z zainteresiranimi stranmi, da zagotovijo hitro izvajanje, ter natančno spremljajo uporabo direktive po njenem sprejetju; |
| --- | --- | --- |

6.

izboljšajo pogoje za digitalizacijo in spletno dostopnost avtorsko zaščitenega gradiva tako:

(a)

da takoj po sprejetju direktive o osirotelih delih hitro in pravilno prenesejo ter izvajajo njene določbe, pri čemer se pred samim sprejetjem posvetujejo z zainteresiranimi stranmi, da zagotovijo hitro izvajanje, ter natančno spremljajo uporabo direktive po njenem sprejetju;

| (b) | določijo pravne okvirne pogoje, s katerimi podprejo mehanizme za izdajanje licenc, ki jih za obsežno digitalizacijo in čezmejno dostopnost na trgu nedostopnih del opredelijo in sprejmejo zainteresirane strani, |
| --- | --- |

(b)

določijo pravne okvirne pogoje, s katerimi podprejo mehanizme za izdajanje licenc, ki jih za obsežno digitalizacijo in čezmejno dostopnost na trgu nedostopnih del opredelijo in sprejmejo zainteresirane strani,

| (c) | prispevajo k zagotavljanju zbirk podatkov, ki vsebujejo informacije o pravicah ter so povezane na evropski ravni, npr. ARROW, in te zbirke podpirajo; |
| --- | --- |

(c)

prispevajo k zagotavljanju zbirk podatkov, ki vsebujejo informacije o pravicah ter so povezane na evropski ravni, npr. ARROW, in te zbirke podpirajo;

Europeana

| 7. | prispevajo k nadaljnjemu razvoju Europeane tako:






  (a) | da kulturne ustanove in založnike ter druge zainteresirane strani spodbujajo, da zagotovijo dostop do digitaliziranega gradiva prek Europeane ter tako platformi pomagajo, da nudi neposreden dostop do 30 milijonov digitaliziranih objektov do leta 2015, vključno z dvema milijonoma zvočnih in avdiovizualnih objektov, |
| --- | --- | --- |

7.

prispevajo k nadaljnjemu razvoju Europeane tako:

(a)

da kulturne ustanove in založnike ter druge zainteresirane strani spodbujajo, da zagotovijo dostop do digitaliziranega gradiva prek Europeane ter tako platformi pomagajo, da nudi neposreden dostop do 30 milijonov digitaliziranih objektov do leta 2015, vključno z dvema milijonoma zvočnih in avdiovizualnih objektov,

| (b) | da javna sredstva za prihodnje projekte na področju digitalizacije zagotovijo samo pod pogojem, da bo digitalizirano gradivo dostopno prek Europeane, |
| --- | --- |

(b)

da javna sredstva za prihodnje projekte na področju digitalizacije zagotovijo samo pod pogojem, da bo digitalizirano gradivo dostopno prek Europeane,

| (c) | zagotovijo dostopnost vseh javno dostopnih umetniških del prek Europeane do leta 2015, |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo dostopnost vseh javno dostopnih umetniških del prek Europeane do leta 2015,

| (d) | vzpostavijo ali okrepijo nacionalna zbirališča, ki vsebino z različnih področij vnašajo v Europeano, ter sodelujejo pri čezmejnih zbirališčih za posebna področja ali teme, pri katerih se lahko ustvarijo ekonomije obsega, |
| --- | --- |

(d)

vzpostavijo ali okrepijo nacionalna zbirališča, ki vsebino z različnih področij vnašajo v Europeano, ter sodelujejo pri čezmejnih zbirališčih za posebna področja ali teme, pri katerih se lahko ustvarijo ekonomije obsega,

| (e) | zagotovijo uporabo skupnih digitalizacijskih standardov, ki jih Europeana določi v sodelovanju s kulturnimi ustanovami, da zagotovi medobratovalnost digitaliziranega gradiva na evropski ravni, ter sistematično uporabo trajnih označb, |
| --- | --- |

(e)

zagotovijo uporabo skupnih digitalizacijskih standardov, ki jih Europeana določi v sodelovanju s kulturnimi ustanovami, da zagotovi medobratovalnost digitaliziranega gradiva na evropski ravni, ter sistematično uporabo trajnih označb,

| (f) | zagotovijo široko in brezplačno razpoložljivost obstoječih metapodatkov (opisov digitalnih objektov), ki so jih zbrale kulturne ustanove, ter njihovo ponovno uporabo prek storitev, kot je Europeana, in za inovativne uporabe, |
| --- | --- |

(f)

zagotovijo široko in brezplačno razpoložljivost obstoječih metapodatkov (opisov digitalnih objektov), ki so jih zbrale kulturne ustanove, ter njihovo ponovno uporabo prek storitev, kot je Europeana, in za inovativne uporabe,

| (g) | izdelajo komunikacijski načrt za seznanjanje javnosti, zlasti šol, z Europeano, pri čemer sodelujejo s kulturnimi ustanovami, ki tej strani zagotavljajo vsebine; |
| --- | --- |

(g)

izdelajo komunikacijski načrt za seznanjanje javnosti, zlasti šol, z Europeano, pri čemer sodelujejo s kulturnimi ustanovami, ki tej strani zagotavljajo vsebine;

Digitalna hramba

| 8. | izpopolnijo nacionalne strategije za dolgoročno hrambo digitalnega gradiva, posodobijo akcijske načrte za izvajanje strategij ter izmenjujejo informacije o strategijah in akcijskih načrtih; |
| --- | --- |

8.

izpopolnijo nacionalne strategije za dolgoročno hrambo digitalnega gradiva, posodobijo akcijske načrte za izvajanje strategij ter izmenjujejo informacije o strategijah in akcijskih načrtih;

| 9. | v nacionalni zakonodaji sprejemajo izrecne in jasne določbe, ki javnim ustanovam za namene hrambe dovoljujejo večkratno kopiranje in prenos digitalnega kulturnega gradiva na nove strojne medije in v druge programske oblike, pri čemer v celoti spoštujejo zakonodajo Evropske unije in mednarodno zakonodajo o pravicah intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

9.

v nacionalni zakonodaji sprejemajo izrecne in jasne določbe, ki javnim ustanovam za namene hrambe dovoljujejo večkratno kopiranje in prenos digitalnega kulturnega gradiva na nove strojne medije in v druge programske oblike, pri čemer v celoti spoštujejo zakonodajo Evropske unije in mednarodno zakonodajo o pravicah intelektualne lastnine;

| 10. | sprejmejo potrebne ureditve za deponiranje gradiva, ustvarjenega v digitalnem formatu, da zagotovijo njegovo dolgotrajno hrambo, in izboljšajo učinkovitost obstoječih ureditev o hrambi gradiva, ustvarjenega v digitalnem formatu, tako:






  (a) | da zagotovijo, da imetniki pravic dela posredujejo knjižnicam za deponiranje brez ukrepov tehnične zaščite, oziroma da jim zagotovijo sredstva, da ukrepi tehnične zaščite ne bodo ovirali dejanj, ki jih morajo knjižnice opraviti za namen hrambe, pri čemer morajo v celoti spoštovati zakonodajo Evropske unije in mednarodno zakonodajo o pravicah intelektualne lastnine, |
| --- | --- | --- |

10.

sprejmejo potrebne ureditve za deponiranje gradiva, ustvarjenega v digitalnem formatu, da zagotovijo njegovo dolgotrajno hrambo, in izboljšajo učinkovitost obstoječih ureditev o hrambi gradiva, ustvarjenega v digitalnem formatu, tako:

(a)

da zagotovijo, da imetniki pravic dela posredujejo knjižnicam za deponiranje brez ukrepov tehnične zaščite, oziroma da jim zagotovijo sredstva, da ukrepi tehnične zaščite ne bodo ovirali dejanj, ki jih morajo knjižnice opraviti za namen hrambe, pri čemer morajo v celoti spoštovati zakonodajo Evropske unije in mednarodno zakonodajo o pravicah intelektualne lastnine,

| (b) | po potrebi določijo pravne določbe, ki dopuščajo prenos digitalnih deponiranih del iz ene knjižnice za deponiranje v druge knjižnice za deponiranje, ki imajo prav tako pravico do teh del, |
| --- | --- |

(b)

po potrebi določijo pravne določbe, ki dopuščajo prenos digitalnih deponiranih del iz ene knjižnice za deponiranje v druge knjižnice za deponiranje, ki imajo prav tako pravico do teh del,

| (c) | dovolijo, da pooblaščene ustanove za hrambo spletnih vsebin uporabljajo tehnike za zbiranje gradiva z interneta, kot je spletno žetje, pri čemer v celoti spoštujejo zakonodajo Evropske unije in mednarodno zakonodajo o pravicah intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(c)

dovolijo, da pooblaščene ustanove za hrambo spletnih vsebin uporabljajo tehnike za zbiranje gradiva z interneta, kot je spletno žetje, pri čemer v celoti spoštujejo zakonodajo Evropske unije in mednarodno zakonodajo o pravicah intelektualne lastnine;

| 11. | pri oblikovanju politik in določanju postopkov za deponiranje v digitalnem formatu ustvarjenega gradiva upoštevajo razvoj v drugih državah članicah, da preprečijo prevelike razlike pri ureditvah deponiranja; |
| --- | --- |

11.

pri oblikovanju politik in določanju postopkov za deponiranje v digitalnem formatu ustvarjenega gradiva upoštevajo razvoj v drugih državah članicah, da preprečijo prevelike razlike pri ureditvah deponiranja;

Spremljanje izvajanja tega priporočila

| 12. | Komisijo 24 mesecev po objavi tega priporočila v Uradnem listu Evropske unije in za tem vsaki dve leti obvestijo o sprejetih ukrepih na podlagi tega priporočila. |
| --- | --- |

12.

Komisijo 24 mesecev po objavi tega priporočila v Uradnem listu Evropske unije in za tem vsaki dve leti obvestijo o sprejetih ukrepih na podlagi tega priporočila.

V Bruslju, 27. oktobra 2011

Za Komisijo

Neelie KROES

Podpredsednica

---

(1)  UL L 323, 9.12.2005, str. 57.

1

---

PRILOGA I

JAVNO-ZASEBNA PARTNERSTVA ZA DIGITALIZACIJO

Da bi z digitalizacijo naše kulturne dediščine hitro napredovali, je treba javna sredstva za digitalizacijo dopolniti z zasebnimi naložbami. Komisija zato spodbuja javno-zasebna partnerstva za digitalizacijo kulturnega gradiva.

Države članice poziva, da takšna partnerstva podprejo, pri čemer morajo spoštovati naslednja ključna načela:

1.   Spoštovanje pravic intelektualne lastnine

Javno-zasebna partnerstva za digitalizacijo zbirk v kulturnih ustanovah morajo v celoti spoštovati zakonodajo Evropske unije in mednarodno zakonodajo o pravicah intelektualne lastnine.

2.   Neizključnost

Sporazumi za digitalizacijo javno dostopnega gradiva morajo biti neizključni, kar pomeni, da lahko tudi drugi zasebni partnerji isto gradivo digitalizirajo pod primerljivimi pogoji.

Da bi zasebni partnerji lahko amortizirali svoje naložbe, je morda treba določiti obdobje za prednostno komercialno uporabo ali prednostno komercialno izkoriščanje. To obdobje mora biti omejeno in čim krajše, da se spoštuje načelo, po katerem mora biti javno dostopno gradivo javno dostopno tudi po digitalizaciji. Obdobje prednostne uporabe ne sme biti daljše od sedem let.

Sporazumi morajo biti v celoti v skladu s pravili EU o konkurenci.

3.   Preglednost postopka

Sporazume za digitalizacijo zbirk v lasti kulturnih ustanov je treba dodeliti v okviru javnega natečaja med potencialnimi zasebnimi partnerji.

4.   Preglednost sporazumov

Sporazume med kulturnimi ustanovami in zasebnimi partnerji za digitalizacijo kulturnih zbirk je treba objaviti.

5.   Dostopnost prek Europeane

Sklenitev javno-zasebnih partnerstev mora biti vezana na pogoj, da bo digitalizirano gradivo dostopno prek Europeane.

6.   Ključna merila

Ključna merila za ocenjevanje predlogov javno-zasebnih partnerstev so:

| — | skupne naložbe zasebnega partnerja, pri čemer je treba upoštevati zahtevana prizadevanja javnega partnerja, |
| --- | --- |

—

skupne naložbe zasebnega partnerja, pri čemer je treba upoštevati zahtevana prizadevanja javnega partnerja,

| — | dostopnost digitaliziranega gradiva javnosti, med drugim tudi prek Europeane: partnerskim modelom, pri katerih ima končni uporabnik brezplačen dostop do digitaliziranega gradiva, je treba dati prednost pred modeli, pri katerih mora končni uporabnik za dostop do gradiva plačati, |
| --- | --- |

—

dostopnost digitaliziranega gradiva javnosti, med drugim tudi prek Europeane: partnerskim modelom, pri katerih ima končni uporabnik brezplačen dostop do digitaliziranega gradiva, je treba dati prednost pred modeli, pri katerih mora končni uporabnik za dostop do gradiva plačati,

| — | čezmejni dostop: partnerski sporazumi morajo zagotoviti čezmejni dostop za vse, |
| --- | --- |

—

čezmejni dostop: partnerski sporazumi morajo zagotoviti čezmejni dostop za vse,

| — | trajanje prednostne komercialne uporabe digitaliziranega gradiva s strani zasebnega partnerja: to obdobje mora biti čim krajše, |
| --- | --- |

—

trajanje prednostne komercialne uporabe digitaliziranega gradiva s strani zasebnega partnerja: to obdobje mora biti čim krajše,

| — | predvidena kakovost digitalizacije in kakovost datotek, ki bodo zagotovljene kulturnim ustanovam: zasebni partner mora kulturnim ustanovam zagotoviti digitalizirane datoteke, katerih kakovost je enaka datotekam, ki jih uporablja sam, |
| --- | --- |

—

predvidena kakovost digitalizacije in kakovost datotek, ki bodo zagotovljene kulturnim ustanovam: zasebni partner mora kulturnim ustanovam zagotoviti digitalizirane datoteke, katerih kakovost je enaka datotekam, ki jih uporablja sam,

| — | možnost, da digitalizirano gradivo za nekomercialne namene uporabljajo kulturne ustanove: ta uporaba mora biti čim širša in ne sme biti omejena s tehničnimi ali pogodbenimi omejitvami, |
| --- | --- |

—

možnost, da digitalizirano gradivo za nekomercialne namene uporabljajo kulturne ustanove: ta uporaba mora biti čim širša in ne sme biti omejena s tehničnimi ali pogodbenimi omejitvami,

| — | časovni okvir projekta digitalizacije. |
| --- | --- |

—

časovni okvir projekta digitalizacije.

---

PRILOGA II

OKVIRNI CILJI ZA NAJMANJŠI PRISPEVEK VSEBIN V EUROPEANO NA DRŽAVO ČLANICO

| | Število objektov v Europeani na državo članico (1) | Okvirni cilj za leto 2015 (2) |
| --- | --- | --- |
| BELGIJA | 338 098 | 759 000 |
| BOLGARIJA | 38 263 | 267 000 |
| ČEŠKA | 35 490 | 492 000 |
| DANSKA | 67 235 | 453 000 |
| NEMČIJA | 3 160 416 | 5 496 000 |
| ESTONIJA | 68 943 | 90 000 |
| IRSKA | 950 554 | 1 236 000 |
| GRČIJA | 211 532 | 618 000 |
| ŠPANIJA | 1 647 539 | 2 676 000 |
| FRANCIJA | 2 745 833 | 4 308 000 |
| ITALIJA | 1 946 040 | 3 705 000 |
| CIPER | 53 | 45 000 |
| LATVIJA | 30 576 | 90 000 |
| LITVA | 8 824 | 129 000 |
| LUKSEMBURG | 47 965 | 66 000 |
| MADŽARSKA | 115 621 | 417 000 |
| MALTA | 56 233 | 73 000 |
| NIZOZEMSKA | 1 208 713 | 1 571 000 |
| AVSTRIJA | 282 039 | 600 000 |
| POLJSKA | 639 099 | 1 575 000 |
| PORTUGALSKA | 28 808 | 528 000 |
| ROMUNIJA | 35 852 | 789 000 |
| SLOVENIJA | 244 652 | 318 000 |
| SLOVAŠKA | 84 858 | 243 000 |
| FINSKA | 795 810 | 1 035 000 |
| ŠVEDSKA | 1 489 488 | 1 936 000 |
| ZDRUŽENO KRALJESTVO | 944 234 | 3 939 000 |

Število objektov v Europeani na državo članico (1)

Okvirni cilj za leto 2015 (2)

BELGIJA

338 098

759 000

BOLGARIJA

38 263

267 000

ČEŠKA

35 490

492 000

DANSKA

67 235

453 000

NEMČIJA

3 160 416

5 496 000

ESTONIJA

68 943

90 000

IRSKA

950 554

1 236 000

GRČIJA

211 532

618 000

ŠPANIJA

1 647 539

2 676 000

FRANCIJA

2 745 833

4 308 000

ITALIJA

1 946 040

3 705 000

CIPER

53

45 000

LATVIJA

30 576

90 000

LITVA

8 824

129 000

LUKSEMBURG

47 965

66 000

MADŽARSKA

115 621

417 000

MALTA

56 233

73 000

NIZOZEMSKA

1 208 713

1 571 000

AVSTRIJA

282 039

600 000

POLJSKA

639 099

1 575 000

PORTUGALSKA

28 808

528 000

ROMUNIJA

35 852

789 000

SLOVENIJA

244 652

318 000

SLOVAŠKA

84 858

243 000

FINSKA

795 810

1 035 000

ŠVEDSKA

1 489 488

1 936 000

ZDRUŽENO KRALJESTVO

944 234

3 939 000

---

(1)  Oktober 2011. Nadaljnje objekte prispevajo države nečlanice EU (zlasti Norveška in Švica) ali pa se prispevajo v okviru evropskih projektov in zato niso dodeljeni posameznim državam članicam.

(2)  Okvirni cilji na državo članico so izračunani glede na splošni cilj, tj. 30 milijonov digitaliziranih objektov v Europeani do leta 2015 glede na (a) velikost populacije in (b) BDP. Pri državah članicah, ki so okvirni cilj že dosegle oziroma ga bodo dosegle kmalu, izračun temelji na trenutnem številu objektov, ki jih prispevajo v Europeano, in dodatnih 30 %. Vse države članice so pozvane, da upoštevajo tudi kakovostne vidike, pri čemer morajo upoštevati, da morajo biti do leta 2015 prek Europeane dostopna vsa javna umetniška dela.

---