# Úřední věstník L 326/2011

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2011.326.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 326 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 548. prosince 2011 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2011.326.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 326

České vydání

Právní předpisy

Svazek 548. prosince 2011

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1227/2011 ze dne 25. října 2011 o integritě a transparentnosti velkoobchodního trhu s energií (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1228/2011 ze dne 16. listopadu 2011, kterým se ruší nařízení Rady (EHS) č. 429/73 o zvláštních ustanoveních pro dovoz určitého zboží, které spadá do působnosti nařízení (EHS) č. 1059/69 a pochází z Turecka, do Společenství | 17 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1229/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o zrušení některých zastaralých aktů Rady v oblasti společné zemědělské politiky | 18 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1230/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o zrušení některých zastaralých aktů Rady v oblasti společné obchodní politiky | 21 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1231/2011 ze dne 16. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 378/2007, pokud jde o prováděcí pravidla pro dobrovolné odlišení přímých plateb v rámci společné zemědělské politiky | 24 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1232/2011 ze dne 16. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 428/2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití | 26 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1233/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o uplatňování některých pravidel v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů a o zrušení rozhodnutí Rady 2001/76/ES a 2001/77/ES | 45 |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/89/EU ze dne 16. listopadu 2011, kterou se mění směrnice 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES a 2009/138/ES, pokud jde o doplňkový dozor nad finančními subjekty ve finančním konglomerátu (
  1
  ) | 113 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1227/2011 ze dne 25. října 2011 o integritě a transparentnosti velkoobchodního trhu s energií (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1228/2011 ze dne 16. listopadu 2011, kterým se ruší nařízení Rady (EHS) č. 429/73 o zvláštních ustanoveních pro dovoz určitého zboží, které spadá do působnosti nařízení (EHS) č. 1059/69 a pochází z Turecka, do Společenství

17

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1229/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o zrušení některých zastaralých aktů Rady v oblasti společné zemědělské politiky

18

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1230/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o zrušení některých zastaralých aktů Rady v oblasti společné obchodní politiky

21

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1231/2011 ze dne 16. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 378/2007, pokud jde o prováděcí pravidla pro dobrovolné odlišení přímých plateb v rámci společné zemědělské politiky

24

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1232/2011 ze dne 16. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 428/2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití

26

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1233/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o uplatňování některých pravidel v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů a o zrušení rozhodnutí Rady 2001/76/ES a 2001/77/ES

45

SMĚRNICE

*

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/89/EU ze dne 16. listopadu 2011, kterou se mění směrnice 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES a 2009/138/ES, pokud jde o doplňkový dozor nad finančními subjekty ve finančním konglomerátu (
  1
  )

1

113

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 8.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 326/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1227/2011

ze dne 25. října 2011

o integritě a transparentnosti velkoobchodního trhu s energií

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 194 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Je důležité zajistit, aby spotřebitelé a další účastníci trhu mohli mít důvěru v integritu trhů s elektřinou a plynem, aby ceny stanovené na velkoobchodních trzích s energií odrážely spravedlivou a konkurenční interakci mezi nabídkou a poptávkou a aby nebylo možné získávat výhody ze zneužívání trhu. |
| --- | --- |

(1)

Je důležité zajistit, aby spotřebitelé a další účastníci trhu mohli mít důvěru v integritu trhů s elektřinou a plynem, aby ceny stanovené na velkoobchodních trzích s energií odrážely spravedlivou a konkurenční interakci mezi nabídkou a poptávkou a aby nebylo možné získávat výhody ze zneužívání trhu.

| (2) | Cílem větší integrity a transparentnosti velkoobchodních trhů s energií by měla být podpora otevřené a spravedlivé hospodářské soutěže na velkoobchodních trzích s energií ve prospěch konečných spotřebitelů energie. |
| --- | --- |

(2)

Cílem větší integrity a transparentnosti velkoobchodních trhů s energií by měla být podpora otevřené a spravedlivé hospodářské soutěže na velkoobchodních trzích s energií ve prospěch konečných spotřebitelů energie.

| (3) | Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry a Skupina evropských regulačních orgánů pro elektroenergetiku a plynárenství v poskytnuté radě potvrdily, že v rámci stávajících právních předpisů nelze náležitě řešit otázky integrity trhu na trzích s elektřinou a zemním plynem a doporučily, aby bylo zváženo zavedení vhodného legislativního rámce přizpůsobeného potřebám odvětví energetiky, který zamezí zneužívání trhu a zohlední specifické podmínky odvětví, které nejsou upraveny jinými směrnicemi a nařízeními. |
| --- | --- |

(3)

Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry a Skupina evropských regulačních orgánů pro elektroenergetiku a plynárenství v poskytnuté radě potvrdily, že v rámci stávajících právních předpisů nelze náležitě řešit otázky integrity trhu na trzích s elektřinou a zemním plynem a doporučily, aby bylo zváženo zavedení vhodného legislativního rámce přizpůsobeného potřebám odvětví energetiky, který zamezí zneužívání trhu a zohlední specifické podmínky odvětví, které nejsou upraveny jinými směrnicemi a nařízeními.

| (4) | Velkoobchodní trhy s energií jsou v celé Unii čím dál tím víc vzájemně propojené. Zneužívání trhu v jednom členském státě často ovlivňuje nejenom velkoobchodní ceny elektřiny a zemního plynu při obchodování přes státní hranice, ale i maloobchodní ceny pro spotřebitele a mikropodniky. Proto problém zajištění integrity trhů nemůže být záležitostí pouze jednotlivých členských států. Pro dotvoření plně fungujícího, vzájemně propojeného a integrovaného vnitřního trhu s energií je velmi důležité, aby probíhalo důsledné monitorování přeshraničního trhu. |
| --- | --- |

(4)

Velkoobchodní trhy s energií jsou v celé Unii čím dál tím víc vzájemně propojené. Zneužívání trhu v jednom členském státě často ovlivňuje nejenom velkoobchodní ceny elektřiny a zemního plynu při obchodování přes státní hranice, ale i maloobchodní ceny pro spotřebitele a mikropodniky. Proto problém zajištění integrity trhů nemůže být záležitostí pouze jednotlivých členských států. Pro dotvoření plně fungujícího, vzájemně propojeného a integrovaného vnitřního trhu s energií je velmi důležité, aby probíhalo důsledné monitorování přeshraničního trhu.

| (5) | Velkoobchodní trhy s energií zahrnují jak komoditní trhy, tak i trhy s deriváty, které jsou životně důležité pro trhy s energií a finanční trhy, a tvorba cen je v obou sektorech vzájemně propojená. Zahrnují mimo jiné regulované trhy, mnohostranné systémy obchodování a mimoburzovní (OTC) transakce a dvoustranné smlouvy, a to přímé nebo zprostředkované. |
| --- | --- |

(5)

Velkoobchodní trhy s energií zahrnují jak komoditní trhy, tak i trhy s deriváty, které jsou životně důležité pro trhy s energií a finanční trhy, a tvorba cen je v obou sektorech vzájemně propojená. Zahrnují mimo jiné regulované trhy, mnohostranné systémy obchodování a mimoburzovní (OTC) transakce a dvoustranné smlouvy, a to přímé nebo zprostředkované.

| (6) | Dosud byly postupy monitorování trhů s energií specifické pro jednotlivé členské státy a sektory. V závislosti na celkovém tržním rámci a situaci v oblasti regulace to může mít za následek, že obchodní činnosti budou podléhat mnohočetným pravomocem, přičemž monitorování bude uskutečňovat několik různých orgánů nacházejících se případně v různých členských státech. Může to vést k tomu, že nebude dost jasné, kdo nese odpovědnost, a dokonce i k situaci, že takové monitorování nebude existovat. |
| --- | --- |

(6)

Dosud byly postupy monitorování trhů s energií specifické pro jednotlivé členské státy a sektory. V závislosti na celkovém tržním rámci a situaci v oblasti regulace to může mít za následek, že obchodní činnosti budou podléhat mnohočetným pravomocem, přičemž monitorování bude uskutečňovat několik různých orgánů nacházejících se případně v různých členských státech. Může to vést k tomu, že nebude dost jasné, kdo nese odpovědnost, a dokonce i k situaci, že takové monitorování nebude existovat.

| (7) | Chování, které narušuje integritu trhu s energií, není v současné době na některých nejdůležitějších trzích s energií jednoznačně zakázáno. V zájmu ochrany konečných spotřebitelů a zaručení dostupných cen energie pro evropské občany musí být takové chování zakázáno. |
| --- | --- |

(7)

Chování, které narušuje integritu trhu s energií, není v současné době na některých nejdůležitějších trzích s energií jednoznačně zakázáno. V zájmu ochrany konečných spotřebitelů a zaručení dostupných cen energie pro evropské občany musí být takové chování zakázáno.

| (8) | Obchodování s deriváty, které lze vypořádat buď fyzicky, nebo finančně, a obchodování s komoditami se na velkoobchodních trzích s energií uskutečňuje současně. Je proto důležité, aby definice obchodování zasvěcených osob a manipulace s trhem, které představují zneužívání trhu, byly, pokud jde o jejich použití na trhy s deriváty a komoditními trhy, slučitelné. Toto nařízení by se v zásadě mělo vztahovat na všechny provedené transakce, ale současně by mělo zohledňovat zvláštní rysy velkoobchodních trhů s energií. |
| --- | --- |

(8)

Obchodování s deriváty, které lze vypořádat buď fyzicky, nebo finančně, a obchodování s komoditami se na velkoobchodních trzích s energií uskutečňuje současně. Je proto důležité, aby definice obchodování zasvěcených osob a manipulace s trhem, které představují zneužívání trhu, byly, pokud jde o jejich použití na trhy s deriváty a komoditními trhy, slučitelné. Toto nařízení by se v zásadě mělo vztahovat na všechny provedené transakce, ale současně by mělo zohledňovat zvláštní rysy velkoobchodních trhů s energií.

| (9) | Maloobchodní smlouvy, které se týkají dodávky elektřiny nebo zemního plynu konečným zákazníkům, nepodléhají manipulaci s trhem ve stejné míře jako velkoobchodní smlouvy, které se snadno kupují a prodávají. Rozhodnutí největších spotřebitelů energie však mohou ovlivnit ceny na velkoobchodních trzích s energií a mít přeshraniční dopad. Proto je vhodné posuzovat dodavatelské smlouvy těchto velkých spotřebitelů v souvislosti se zajišťováním integrity velkoobchodních trhů s energií. |
| --- | --- |

(9)

Maloobchodní smlouvy, které se týkají dodávky elektřiny nebo zemního plynu konečným zákazníkům, nepodléhají manipulaci s trhem ve stejné míře jako velkoobchodní smlouvy, které se snadno kupují a prodávají. Rozhodnutí největších spotřebitelů energie však mohou ovlivnit ceny na velkoobchodních trzích s energií a mít přeshraniční dopad. Proto je vhodné posuzovat dodavatelské smlouvy těchto velkých spotřebitelů v souvislosti se zajišťováním integrity velkoobchodních trhů s energií.

| (10) | S ohledem na výsledky přezkumu uvedené ve sdělení Komise ze dne 21. prosince 2010 s názvem „Posílený rámec dohledu nad trhem pro systém EU pro obchodování s emisemi“ by Komise měla zvážit předložení legislativního návrhu s cílem řešit v přiměřené lhůtě zjištěné nedostatky v transparentnosti a integritě evropského trhu s uhlíkem a v dohledu nad ním. |
| --- | --- |

(10)

S ohledem na výsledky přezkumu uvedené ve sdělení Komise ze dne 21. prosince 2010 s názvem „Posílený rámec dohledu nad trhem pro systém EU pro obchodování s emisemi“ by Komise měla zvážit předložení legislativního návrhu s cílem řešit v přiměřené lhůtě zjištěné nedostatky v transparentnosti a integritě evropského trhu s uhlíkem a v dohledu nad ním.

| (11) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou (3) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám (4) uznávají, že je nutný stejný přístup k informacím o fyzickém stavu a účinnosti systému, aby všichni účastníci trhu mohli posoudit celkovou situaci v poptávce a nabídce a určit důvody výkyvů velkoobchodní ceny. |
| --- | --- |

(11)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou (3) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám (4) uznávají, že je nutný stejný přístup k informacím o fyzickém stavu a účinnosti systému, aby všichni účastníci trhu mohli posoudit celkovou situaci v poptávce a nabídce a určit důvody výkyvů velkoobchodní ceny.

| (12) | Využívání nebo snaha o využívání důvěrných informací pro obchodování buď na vlastní účet, nebo na účet třetí strany, by mělo být jednoznačně zakázáno. Využívání důvěrných informací může také spočívat v obchodování s velkoobchodními energetickými produkty uskutečňovaném osobami, které vědí nebo by měly vědět, že informace, které mají, jsou důvěrné. Informace o vlastních obchodních plánech a strategiích účastníka trhu by neměly být považovány za důvěrné informace. Informace, které se musí zveřejnit v souladu s nařízením (ES) č. 714/2009 nebo nařízením (ES) č. 715/2009, včetně rámcových pokynů a kodexů sítí přijatých podle uvedených nařízení, mohou v případě, že se jedná o informace citlivé z hlediska ceny, sloužit jako základ pro rozhodnutí účastníků trhu o tom, že vstoupí do transakcí s velkoobchodními energetickými produkty, a proto by mohly do svého zveřejnění představovat důvěrné informace. |
| --- | --- |

(12)

Využívání nebo snaha o využívání důvěrných informací pro obchodování buď na vlastní účet, nebo na účet třetí strany, by mělo být jednoznačně zakázáno. Využívání důvěrných informací může také spočívat v obchodování s velkoobchodními energetickými produkty uskutečňovaném osobami, které vědí nebo by měly vědět, že informace, které mají, jsou důvěrné. Informace o vlastních obchodních plánech a strategiích účastníka trhu by neměly být považovány za důvěrné informace. Informace, které se musí zveřejnit v souladu s nařízením (ES) č. 714/2009 nebo nařízením (ES) č. 715/2009, včetně rámcových pokynů a kodexů sítí přijatých podle uvedených nařízení, mohou v případě, že se jedná o informace citlivé z hlediska ceny, sloužit jako základ pro rozhodnutí účastníků trhu o tom, že vstoupí do transakcí s velkoobchodními energetickými produkty, a proto by mohly do svého zveřejnění představovat důvěrné informace.

| (13) | Manipulace na velkoobchodních trzích s energií zahrnuje lidské zásahy, které uměle vytvoří ceny na úrovni neodůvodněné tržními silami nabídky a poptávky, včetně skutečné dostupnosti výrobní, skladovací nebo dopravní kapacity a poptávky. Formy manipulace s trhem zahrnují: zadávání nebo rušení falešných objednávek; šíření nepravdivých nebo zavádějících informací nebo zvěstí prostřednictvím sdělovacích prostředků, včetně internetu, nebo jakýmikoli jinými prostředky; úmyslné poskytování nepravdivých informací podnikům, které provádějí posuzování cen nebo vydávají zprávy týkající se trhu, což má za následek uvedení účastníků trhu, kteří na základě takových posouzení cen nebo zpráv týkajících se trhu jednají, v omyl; a předstírání, že dostupná kapacita výroby elektřiny nebo dostupnost zemního plynu či dostupná přepravní kapacita jsou jiné než kapacita, která je technicky skutečně k dispozici, jestliže takové informace mají nebo mohou mít dopad na cenu velkoobchodních energetických produktů. Manipulace a její důsledky se mohou vyskytovat bez ohledu na státní hranice, v rámci trhů s elektřinou a plynem i na finančních a komoditních trzích, včetně trhů s emisními povolenkami. |
| --- | --- |

(13)

Manipulace na velkoobchodních trzích s energií zahrnuje lidské zásahy, které uměle vytvoří ceny na úrovni neodůvodněné tržními silami nabídky a poptávky, včetně skutečné dostupnosti výrobní, skladovací nebo dopravní kapacity a poptávky. Formy manipulace s trhem zahrnují: zadávání nebo rušení falešných objednávek; šíření nepravdivých nebo zavádějících informací nebo zvěstí prostřednictvím sdělovacích prostředků, včetně internetu, nebo jakýmikoli jinými prostředky; úmyslné poskytování nepravdivých informací podnikům, které provádějí posuzování cen nebo vydávají zprávy týkající se trhu, což má za následek uvedení účastníků trhu, kteří na základě takových posouzení cen nebo zpráv týkajících se trhu jednají, v omyl; a předstírání, že dostupná kapacita výroby elektřiny nebo dostupnost zemního plynu či dostupná přepravní kapacita jsou jiné než kapacita, která je technicky skutečně k dispozici, jestliže takové informace mají nebo mohou mít dopad na cenu velkoobchodních energetických produktů. Manipulace a její důsledky se mohou vyskytovat bez ohledu na státní hranice, v rámci trhů s elektřinou a plynem i na finančních a komoditních trzích, včetně trhů s emisními povolenkami.

| (14) | Příklady manipulace s trhem a pokusy o manipulaci s ním zahrnují jednání osoby či osob jednajících ve spolupráci, jehož cílem je získat rozhodující postavení ve vztahu k nabídce velkoobchodního energetického produktu či poptávce po něm, jež vede nebo by mohlo vést k přímému nebo nepřímému stanovení cen či vytvoření jiných nerovných podmínek pro obchodování; dále nabízení, nákup či prodej velkoobchodních energetických produktů, jehož účelem, záměrem či důsledkem je uvedení účastníků trhu, kteří jednají na základě referenčních cen, v omyl. Legitimní cestou k zajištění příznivé ceny velkoobchodního energetického produktu by však pro účastníky trhu mohly být uznávané tržní postupy, jako například postupy uplatňované v oblasti finančních služeb, které jsou v současnosti definovány v čl. 1 odst. 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) (5) a které mohou být v rámci revize této směrnice změněny. |
| --- | --- |

(14)

Příklady manipulace s trhem a pokusy o manipulaci s ním zahrnují jednání osoby či osob jednajících ve spolupráci, jehož cílem je získat rozhodující postavení ve vztahu k nabídce velkoobchodního energetického produktu či poptávce po něm, jež vede nebo by mohlo vést k přímému nebo nepřímému stanovení cen či vytvoření jiných nerovných podmínek pro obchodování; dále nabízení, nákup či prodej velkoobchodních energetických produktů, jehož účelem, záměrem či důsledkem je uvedení účastníků trhu, kteří jednají na základě referenčních cen, v omyl. Legitimní cestou k zajištění příznivé ceny velkoobchodního energetického produktu by však pro účastníky trhu mohly být uznávané tržní postupy, jako například postupy uplatňované v oblasti finančních služeb, které jsou v současnosti definovány v čl. 1 odst. 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) (5) a které mohou být v rámci revize této směrnice změněny.

| (15) | Jestliže důvěrné informace týkající se velkoobchodního energetického produktu šíří novináři jednající v rámci výkonu svého povolání, mělo by se toto šíření posuzovat s přihlédnutím k pravidlům, jimiž se jejich povolání řídí, a pravidlům, jimiž se řídí svoboda tisku, pokud těmto osobám neplyne přímo či nepřímo výhoda nebo zisk z šíření příslušných informací nebo z uveřejnění informací, jehož záměrem je uvést trh v omyl z hlediska ceny či nabídky velkoobchodních energetických produktů nebo poptávky po nich. |
| --- | --- |

(15)

Jestliže důvěrné informace týkající se velkoobchodního energetického produktu šíří novináři jednající v rámci výkonu svého povolání, mělo by se toto šíření posuzovat s přihlédnutím k pravidlům, jimiž se jejich povolání řídí, a pravidlům, jimiž se řídí svoboda tisku, pokud těmto osobám neplyne přímo či nepřímo výhoda nebo zisk z šíření příslušných informací nebo z uveřejnění informací, jehož záměrem je uvést trh v omyl z hlediska ceny či nabídky velkoobchodních energetických produktů nebo poptávky po nich.

| (16) | S vývojem finančních trhů se bude vyvíjet i pojetí zneužívání těchto trhů. Aby bylo možné na tento vývoj pružně reagovat, měla by být proto Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o technické aktualizace definic důvěrných informací a manipulace s trhem, aby se zajistila soudržnost s ostatními příslušnými právními předpisy Unie v oblasti finančních služeb a energetiky. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a navrhování aktů v přenesené pravomoci by měla Komise zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány souběžně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

(16)

S vývojem finančních trhů se bude vyvíjet i pojetí zneužívání těchto trhů. Aby bylo možné na tento vývoj pružně reagovat, měla by být proto Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o technické aktualizace definic důvěrných informací a manipulace s trhem, aby se zajistila soudržnost s ostatními příslušnými právními předpisy Unie v oblasti finančních služeb a energetiky. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a navrhování aktů v přenesené pravomoci by měla Komise zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány souběžně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.

| (17) | Účinné monitorování trhu na úrovni Unie je důležité pro to, aby se zjistilo a odvrátilo zneužívání trhu na velkoobchodních trzích s energií. Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů zřízená nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (6) (dále jen „agentura“) je nejlepším místem pro provádění takového monitorování, neboť má jak přehled o trzích s elektřinou a plynem v celé Unii, tak i potřebné odborné znalosti v oblasti fungování trhů s elektřinou a plynem a energetických systémů a plynárenských soustav. Vnitrostátní regulační orgány, které mají nejlepší povědomí o vývoji na trzích s energií ve svých členských státech, by v zajištění účinného monitorování trhu na vnitrostátní úrovni měly hrát důležitou roli. Pro zajištění řádného monitorování a transparentnosti trhů s energií je nezbytná úzká spolupráce a koordinace mezi agenturou a vnitrostátními orgány. Shromažďováním údajů ze strany agentury není dotčeno právo vnitrostátních orgánů shromažďovat další údaje pro vnitrostátní účely. |
| --- | --- |

(17)

Účinné monitorování trhu na úrovni Unie je důležité pro to, aby se zjistilo a odvrátilo zneužívání trhu na velkoobchodních trzích s energií. Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů zřízená nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (6) (dále jen „agentura“) je nejlepším místem pro provádění takového monitorování, neboť má jak přehled o trzích s elektřinou a plynem v celé Unii, tak i potřebné odborné znalosti v oblasti fungování trhů s elektřinou a plynem a energetických systémů a plynárenských soustav. Vnitrostátní regulační orgány, které mají nejlepší povědomí o vývoji na trzích s energií ve svých členských státech, by v zajištění účinného monitorování trhu na vnitrostátní úrovni měly hrát důležitou roli. Pro zajištění řádného monitorování a transparentnosti trhů s energií je nezbytná úzká spolupráce a koordinace mezi agenturou a vnitrostátními orgány. Shromažďováním údajů ze strany agentury není dotčeno právo vnitrostátních orgánů shromažďovat další údaje pro vnitrostátní účely.

| (18) | Účinné monitorování trhu si vyžaduje pravidelný a včasný přístup k záznamům o transakcích i přístup ke strukturálním údajům týkajícím se kapacity a využití zařízení pro výrobu, skladování, spotřebu nebo přenos elektřiny a zemního plynu. Z tohoto důvodu by se od účastníků trhu, kteří obchodují s velkoobchodními energetickými produkty, včetně provozovatelů přenosových a přepravních soustav, dodavatelů, obchodníků, výrobců, zprostředkovatelů a velkých uživatelů, mělo požadovat, aby agentuře tyto informace poskytli. Pokud jde o agenturu, může navazovat úzké vazby s významnými organizovanými trhy. |
| --- | --- |

(18)

Účinné monitorování trhu si vyžaduje pravidelný a včasný přístup k záznamům o transakcích i přístup ke strukturálním údajům týkajícím se kapacity a využití zařízení pro výrobu, skladování, spotřebu nebo přenos elektřiny a zemního plynu. Z tohoto důvodu by se od účastníků trhu, kteří obchodují s velkoobchodními energetickými produkty, včetně provozovatelů přenosových a přepravních soustav, dodavatelů, obchodníků, výrobců, zprostředkovatelů a velkých uživatelů, mělo požadovat, aby agentuře tyto informace poskytli. Pokud jde o agenturu, může navazovat úzké vazby s významnými organizovanými trhy.

| (19) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení ustanovení týkajících se sběru údajů, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (7). Oznamovací povinnosti by měly být omezeny na nejnižší možnou míru a neměly by účastníkům trhu způsobovat zbytečné náklady nebo administrativní zátěž. Jednotná pravidla pro oznamování informací by proto měla být předem podrobena analýze nákladů a přínosů, měla by zabránit zdvojování oznamování a zohlednit rámce pro oznamování vypracované v souvislosti s jinými příslušnými právními předpisy. Požadované informace nebo jejich části by kromě toho měly být, pokud je to možné, získávány od jiných osob nebo ze stávajících zdrojů. Jestliže účastník trhu nebo třetí osoba jednající jeho jménem, systém pro podávání zpráv, organizovaný trh, systém párování obchodů či jiná osoba, která v rámci své profese sjednává transakci, splnil či splnila své oznamovací povinnosti vůči příslušnému orgánu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (8) nebo podle příslušných právních předpisů Unie týkajících se transakcí s deriváty, ústředních protistran a registrů obchodních údajů, měla by být její oznamovací povinnost považována za splněnou také podle tohoto nařízení, ovšem pouze pokud byly oznámeny veškeré údaje požadované podle tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(19)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení ustanovení týkajících se sběru údajů, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (7). Oznamovací povinnosti by měly být omezeny na nejnižší možnou míru a neměly by účastníkům trhu způsobovat zbytečné náklady nebo administrativní zátěž. Jednotná pravidla pro oznamování informací by proto měla být předem podrobena analýze nákladů a přínosů, měla by zabránit zdvojování oznamování a zohlednit rámce pro oznamování vypracované v souvislosti s jinými příslušnými právními předpisy. Požadované informace nebo jejich části by kromě toho měly být, pokud je to možné, získávány od jiných osob nebo ze stávajících zdrojů. Jestliže účastník trhu nebo třetí osoba jednající jeho jménem, systém pro podávání zpráv, organizovaný trh, systém párování obchodů či jiná osoba, která v rámci své profese sjednává transakci, splnil či splnila své oznamovací povinnosti vůči příslušnému orgánu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (8) nebo podle příslušných právních předpisů Unie týkajících se transakcí s deriváty, ústředních protistran a registrů obchodních údajů, měla by být její oznamovací povinnost považována za splněnou také podle tohoto nařízení, ovšem pouze pokud byly oznámeny veškeré údaje požadované podle tohoto nařízení.

| (20) | Je důležité, aby Komise a agentura při provádění tohoto nařízení úzce spolupracovaly a prováděly náležité konzultace s evropskými sítěmi provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a přepravních soustav zemního plynu, Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy) (dále jen „Evropský orgán pro cenné papíry a trhy“), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1095/2010 (9) vnitrostátními regulačními orgány, příslušnými finančními orgány a dalšími orgány členských států, jako jsou vnitrostátní orgány pro ochranu hospodářské soutěže, a se zúčastněnými stranami, jako jsou organizované trhy (například energetické burzy), a účastníci trhu. |
| --- | --- |

(20)

Je důležité, aby Komise a agentura při provádění tohoto nařízení úzce spolupracovaly a prováděly náležité konzultace s evropskými sítěmi provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a přepravních soustav zemního plynu, Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy) (dále jen „Evropský orgán pro cenné papíry a trhy“), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1095/2010 (9) vnitrostátními regulačními orgány, příslušnými finančními orgány a dalšími orgány členských států, jako jsou vnitrostátní orgány pro ochranu hospodářské soutěže, a se zúčastněnými stranami, jako jsou organizované trhy (například energetické burzy), a účastníci trhu.

| (21) | Měl by být zřízen evropský registr účastníků trhu vycházející z vnitrostátních registrů s cílem zvýšit celkovou transparentnost a integritu velkoobchodních trhů s energií. Jeden rok od zřízení tohoto registru by měla Komise ve spolupráci s agenturou, v souladu se zprávami podávanými agenturou Komisi, a s vnitrostátními regulačními orgány posoudit fungování a užitečnost evropského registru účastníků trhu. Pokud to Komise na základě tohoto posouzení uzná za vhodné, měla by zvážit předložení dalších nástrojů pro zvýšení celkové transparentnosti a integrity velkoobchodních trhů s energií a pro zajištění rovných podmínek pro účastníky trhu v celé Unii. |
| --- | --- |

(21)

Měl by být zřízen evropský registr účastníků trhu vycházející z vnitrostátních registrů s cílem zvýšit celkovou transparentnost a integritu velkoobchodních trhů s energií. Jeden rok od zřízení tohoto registru by měla Komise ve spolupráci s agenturou, v souladu se zprávami podávanými agenturou Komisi, a s vnitrostátními regulačními orgány posoudit fungování a užitečnost evropského registru účastníků trhu. Pokud to Komise na základě tohoto posouzení uzná za vhodné, měla by zvážit předložení dalších nástrojů pro zvýšení celkové transparentnosti a integrity velkoobchodních trhů s energií a pro zajištění rovných podmínek pro účastníky trhu v celé Unii.

| (22) | Aby se usnadnilo účinné monitorování všech aspektů obchodování s velkoobchodními energetickými produkty, měla by agentura vytvořit mechanismy, které umožní, aby měly i jiné příslušné orgány přístup k informacím, jež dostávají o transakcích na velkoobchodních trzích s energií, a to zejména Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, vnitrostátní regulační orgány, příslušné finanční orgány členských států, vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž a jiné příslušné orgány. |
| --- | --- |

(22)

Aby se usnadnilo účinné monitorování všech aspektů obchodování s velkoobchodními energetickými produkty, měla by agentura vytvořit mechanismy, které umožní, aby měly i jiné příslušné orgány přístup k informacím, jež dostávají o transakcích na velkoobchodních trzích s energií, a to zejména Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, vnitrostátní regulační orgány, příslušné finanční orgány členských států, vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž a jiné příslušné orgány.

| (23) | Agentura by měla zajistit provozní bezpečnost a ochranu údajů, které přijímá, zamezit neoprávněnému přístupu k informacím, které má agentura k dispozici, a stanovit postupy k zajištění, aby sbírané údaje nebyly zneužity osobami, které k nim mají oprávněný přístup. Agentura by se měla rovněž ujistit, zda orgány, které mají přístup k údajům drženým agenturou, jsou schopny zachovat stejně vysokou úroveň jejich bezpečnosti a budou vázány přiměřenými opatřeními k zajištění důvěrnosti těchto údajů. Proto je také nutné zajistit provozní bezpečnost systémů informačních technologií používaných pro zpracování a přenos údajů. Při vytváření systému informačních technologií, zajišťujícího co nejvyšší možnou úroveň důvěrnosti údajů by měla být agentura vybízena k úzké spolupráci s Evropskou agenturou pro bezpečnost sítí a informací (ENISA). Tato pravidla by měla platit i pro ostatní orgány, které jsou oprávněny k přístupu k údajům pro účely tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(23)

Agentura by měla zajistit provozní bezpečnost a ochranu údajů, které přijímá, zamezit neoprávněnému přístupu k informacím, které má agentura k dispozici, a stanovit postupy k zajištění, aby sbírané údaje nebyly zneužity osobami, které k nim mají oprávněný přístup. Agentura by se měla rovněž ujistit, zda orgány, které mají přístup k údajům drženým agenturou, jsou schopny zachovat stejně vysokou úroveň jejich bezpečnosti a budou vázány přiměřenými opatřeními k zajištění důvěrnosti těchto údajů. Proto je také nutné zajistit provozní bezpečnost systémů informačních technologií používaných pro zpracování a přenos údajů. Při vytváření systému informačních technologií, zajišťujícího co nejvyšší možnou úroveň důvěrnosti údajů by měla být agentura vybízena k úzké spolupráci s Evropskou agenturou pro bezpečnost sítí a informací (ENISA). Tato pravidla by měla platit i pro ostatní orgány, které jsou oprávněny k přístupu k údajům pro účely tohoto nařízení.

| (24) | Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie uvedenou v článku 6 Smlouvy o Evropské unii a ústavními tradicemi členských států a mělo by být uplatňováno v souladu s právem na svobodu projevu a informací uznaným v článku 11 uvedené listiny. |
| --- | --- |

(24)

Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie uvedenou v článku 6 Smlouvy o Evropské unii a ústavními tradicemi členských států a mělo by být uplatňováno v souladu s právem na svobodu projevu a informací uznaným v článku 11 uvedené listiny.

| (25) | Nejsou-li nebo přestaly-li být informace z komerčního či bezpečnostního hlediska citlivé, mělo by být agentuře umožněno dát je k dispozici účastníkům trhu a široké veřejnosti s cílem přispět k lepší znalosti trhu. Taková transparentnost bude přispívat k vytváření důvěry na trhu a pomůže rozvíjet znalosti o fungování velkoobchodních trhů s energií. Agentura by měla stanovit a zveřejnit pravidla týkající se způsobu, jak bude takové informace nestranně a transparentně zpřístupňovat. |
| --- | --- |

(25)

Nejsou-li nebo přestaly-li být informace z komerčního či bezpečnostního hlediska citlivé, mělo by být agentuře umožněno dát je k dispozici účastníkům trhu a široké veřejnosti s cílem přispět k lepší znalosti trhu. Taková transparentnost bude přispívat k vytváření důvěry na trhu a pomůže rozvíjet znalosti o fungování velkoobchodních trhů s energií. Agentura by měla stanovit a zveřejnit pravidla týkající se způsobu, jak bude takové informace nestranně a transparentně zpřístupňovat.

| (26) | Vnitrostátní regulační orgány by měly zajistit provádění toto nařízení v členských státech. Za tímto účelem by měly mít potřebné vyšetřovací pravomoci, které jim umožní tento úkol efektivně plnit. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s vnitrostátními právními předpisy a mohou podléhat náležitému dohledu. |
| --- | --- |

(26)

Vnitrostátní regulační orgány by měly zajistit provádění toto nařízení v členských státech. Za tímto účelem by měly mít potřebné vyšetřovací pravomoci, které jim umožní tento úkol efektivně plnit. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s vnitrostátními právními předpisy a mohou podléhat náležitému dohledu.

| (27) | Agentura by měla zajistit, že se toto nařízení bude uplatňovat koordinovaně v celé Unii a konzistentně s prováděním směrnice 2003/6/ES. Za tímto účelem by agentura měla podle potřeby zveřejnit nezávazné pokyny týkající se používání definic stanovených v tomto nařízení. Tyto pokyny by měly mimo jiné řešit otázku uznávaných tržních postupů. Jelikož zneužívání trhu na velkoobchodních trzích s energií se často dotýká více než jednoho členského státu, měla by agentura hrát dále důležitou roli při zajištění toho, že šetření budou prováděna efektivním a konzistentním způsobem. Za tím účelem by agentura měla mít možnost vyžadovat spolupráci a koordinovat činnost vyšetřovacích skupin složených ze zástupců dotčených vnitrostátních regulačních orgánů, případně dalších orgánů včetně vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(27)

Agentura by měla zajistit, že se toto nařízení bude uplatňovat koordinovaně v celé Unii a konzistentně s prováděním směrnice 2003/6/ES. Za tímto účelem by agentura měla podle potřeby zveřejnit nezávazné pokyny týkající se používání definic stanovených v tomto nařízení. Tyto pokyny by měly mimo jiné řešit otázku uznávaných tržních postupů. Jelikož zneužívání trhu na velkoobchodních trzích s energií se často dotýká více než jednoho členského státu, měla by agentura hrát dále důležitou roli při zajištění toho, že šetření budou prováděna efektivním a konzistentním způsobem. Za tím účelem by agentura měla mít možnost vyžadovat spolupráci a koordinovat činnost vyšetřovacích skupin složených ze zástupců dotčených vnitrostátních regulačních orgánů, případně dalších orgánů včetně vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž.

| (28) | Agentuře by měly být poskytnuty dostatečné finanční a lidské zdroje potřebné k náležitému plnění dodatečných úkolů, které jí ukládá toto nařízení. Za tímto účelem by měly být tyto úkoly náležitě zohledněny v postupu pro sestavení, plnění a kontrolu rozpočtu agentury, který je stanoven v článcích 23 a 24 nařízení (ES) č. 713/2009. Rozpočtový orgán by měl zajistit, že budou uplatňovány nejlepší standardy efektivity. |
| --- | --- |

(28)

Agentuře by měly být poskytnuty dostatečné finanční a lidské zdroje potřebné k náležitému plnění dodatečných úkolů, které jí ukládá toto nařízení. Za tímto účelem by měly být tyto úkoly náležitě zohledněny v postupu pro sestavení, plnění a kontrolu rozpočtu agentury, který je stanoven v článcích 23 a 24 nařízení (ES) č. 713/2009. Rozpočtový orgán by měl zajistit, že budou uplatňovány nejlepší standardy efektivity.

| (29) | Vnitrostátní regulační orgány, příslušné finanční orgány členských států a případně vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž by měly spolupracovat za účelem zajištění koordinovaného přístupu k řešení zneužívání trhu na velkoobchodních trzích s energií, mezi něž patří jak komoditní trhy, tak i trhy s deriváty. Tato spolupráce by měla zahrnovat vzájemnou výměnu informací o podezření, že na velkoobchodních trzích s energií jsou nebo byla prováděna opatření, která pravděpodobně porušují toto nařízení, směrnici 2003/6/ES nebo právní předpisy upravující hospodářskou soutěž. Dále by uvedená spolupráce měla přispívat ke konzistentnímu a důslednému přístupu k vyšetřování a soudním řízením. |
| --- | --- |

(29)

Vnitrostátní regulační orgány, příslušné finanční orgány členských států a případně vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž by měly spolupracovat za účelem zajištění koordinovaného přístupu k řešení zneužívání trhu na velkoobchodních trzích s energií, mezi něž patří jak komoditní trhy, tak i trhy s deriváty. Tato spolupráce by měla zahrnovat vzájemnou výměnu informací o podezření, že na velkoobchodních trzích s energií jsou nebo byla prováděna opatření, která pravděpodobně porušují toto nařízení, směrnici 2003/6/ES nebo právní předpisy upravující hospodářskou soutěž. Dále by uvedená spolupráce měla přispívat ke konzistentnímu a důslednému přístupu k vyšetřování a soudním řízením.

| (30) | Je důležité, aby se profesní tajemství vztahovalo na ty, kdo přijímají důvěrné informace podle tohoto nařízení. Agentura, vnitrostátní regulační orgány, příslušné finanční orgány členských států a vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž by měly zajistit důvěrnost, integritu a ochranu informací, které obdrží. |
| --- | --- |

(30)

Je důležité, aby se profesní tajemství vztahovalo na ty, kdo přijímají důvěrné informace podle tohoto nařízení. Agentura, vnitrostátní regulační orgány, příslušné finanční orgány členských států a vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž by měly zajistit důvěrnost, integritu a ochranu informací, které obdrží.

| (31) | Je důležité, aby sankce za porušení tohoto nařízení byly přiměřené, účinné a odrazující a aby odrážely závažnost porušení, škodu způsobenou spotřebitelům a potenciální zisky z obchodování na základě důvěrných informací a manipulace s trhem. Tyto sankce by měly být ukládány v souladu s vnitrostátními předpisy. Vzhledem k vzájemnému provázání obchodování s produktovými deriváty elektřiny a zemního plynu s obchodováním se samotnou elektřinou a zemním plynem by sankce za porušení tohoto nařízení měly odpovídat sankcím, které členské státy přijaly při provádění směrnice 2003/6/ES. S ohledem na konzultace týkající se sdělení Komise ze dne 12. prosince 2010 s názvem „Posílení sankčních režimů v odvětví finančních služeb“ by Komise měla zvážit předložení návrhů na harmonizaci minimálních standardů sankčních systémů členských států v přiměřené lhůtě. Tímto nařízením nejsou dotčeny ani vnitrostátní právní předpisy týkající se dokazování, ani povinnost vnitrostátních regulačních orgánů a soudů členských států zjistit příslušné skutečnosti o případu, pokud jsou tyto předpisy a povinnosti v souladu s obecnými zásadami práva Unie. |
| --- | --- |

(31)

Je důležité, aby sankce za porušení tohoto nařízení byly přiměřené, účinné a odrazující a aby odrážely závažnost porušení, škodu způsobenou spotřebitelům a potenciální zisky z obchodování na základě důvěrných informací a manipulace s trhem. Tyto sankce by měly být ukládány v souladu s vnitrostátními předpisy. Vzhledem k vzájemnému provázání obchodování s produktovými deriváty elektřiny a zemního plynu s obchodováním se samotnou elektřinou a zemním plynem by sankce za porušení tohoto nařízení měly odpovídat sankcím, které členské státy přijaly při provádění směrnice 2003/6/ES. S ohledem na konzultace týkající se sdělení Komise ze dne 12. prosince 2010 s názvem „Posílení sankčních režimů v odvětví finančních služeb“ by Komise měla zvážit předložení návrhů na harmonizaci minimálních standardů sankčních systémů členských států v přiměřené lhůtě. Tímto nařízením nejsou dotčeny ani vnitrostátní právní předpisy týkající se dokazování, ani povinnost vnitrostátních regulačních orgánů a soudů členských států zjistit příslušné skutečnosti o případu, pokud jsou tyto předpisy a povinnosti v souladu s obecnými zásadami práva Unie.

| (32) | Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž stanovení harmonizovaného rámce pro zajištění transparentnosti a integrity velkoobchodního trhu s energií, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle, |
| --- | --- |

(32)

Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž stanovení harmonizovaného rámce pro zajištění transparentnosti a integrity velkoobchodního trhu s energií, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět, oblast působnosti a vztah k jiným právním předpisům Unie

1.   Toto nařízení stanoví pravidla, která zakazují nekalé praktiky mající dopad na velkoobchodní trhy s energií, která odpovídají pravidlům uplatňovaným na finančních trzích a řádnému fungování velkoobchodních trhů s energií při zohlednění zvláštností těchto trhů. Zajišťuje monitorování velkoobchodních trhů s energií prováděné Agenturou pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „agenturou“) v úzké spolupráci s vnitrostátními regulačními orgány a s ohledem na vzájemné vazby mezi systémem pro obchodování s emisemi a velkoobchodními trhy s energií.

2.   Toto nařízení se vztahuje na obchodování s velkoobchodními energetickými produkty. Články 3 a 5 tohoto nařízení se nepoužijí na velkoobchodní energetické produkty, které jsou finančními nástroji a na které se vztahuje článek 9 směrnice 2003/6/ES. Tímto nařízením nejsou dotčeny směrnice 2003/6/ES a 2004/39/ES, ani uplatňování evropského soutěžního práva na praktiky, na něž se vztahuje toto nařízení.

3.   Agentura, vnitrostátní regulační orgány, Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, příslušné finanční orgány členských států a případně vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž spolupracují, aby zajistily, že je uplatňován koordinovaný přístup k prosazování příslušných pravidel v případě, že se opatření týkají jednoho nebo více finančních nástrojů, na které se vztahuje článek 9 směrnice 2003/6/ES, a také jednoho nebo více velkoobchodních energetických produktů, na které se vztahují články 3, 4 a 5 tohoto nařízení.

4.   Správní rada agentury zajistí, aby agentura plnila úkoly, které jí ukládá toto nařízení, v souladu s tímto nařízením a nařízením (ES) č. 713/2009.

5.   Ředitel agentury konzultuje s Radou regulačních orgánů agentury veškeré aspekty provádění tohoto nařízení a věnuje náležitou pozornost jejím radám a stanoviskům.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

| 1) | „Důvěrnými informacemi“ se rozumí detailní informace, které nebyly zveřejněny, týkají se přímo nebo nepřímo jednoho nebo více velkoobchodních energetických produktů a které, pokud by byly zveřejněny, by pravděpodobně podstatně ovlivnily ceny těchto velkoobchodních energetických produktů.
  Pro účely této definice se „informací“ rozumí:






  a) | informace, které se musí zveřejnit v souladu s nařízením (ES) č. 714/2009 a nařízením (ES) č. 715/2009, včetně rámcových pokynů a kodexů sítí přijatých podle uvedených nařízení; |
| --- | --- | --- |

1)

„Důvěrnými informacemi“ se rozumí detailní informace, které nebyly zveřejněny, týkají se přímo nebo nepřímo jednoho nebo více velkoobchodních energetických produktů a které, pokud by byly zveřejněny, by pravděpodobně podstatně ovlivnily ceny těchto velkoobchodních energetických produktů.

Pro účely této definice se „informací“ rozumí:

a)

informace, které se musí zveřejnit v souladu s nařízením (ES) č. 714/2009 a nařízením (ES) č. 715/2009, včetně rámcových pokynů a kodexů sítí přijatých podle uvedených nařízení;

| b) | informace týkající se kapacity a využití zařízení pro výrobu, skladování, spotřebu nebo přepravu elektřiny či zemního plynu nebo týkající se kapacity a využití zařízení se zkapalněným zemním plynem (dále jen „LNG“), včetně plánované či neplánované nedostupnosti těchto zařízení; |
| --- | --- |

b)

informace týkající se kapacity a využití zařízení pro výrobu, skladování, spotřebu nebo přepravu elektřiny či zemního plynu nebo týkající se kapacity a využití zařízení se zkapalněným zemním plynem (dále jen „LNG“), včetně plánované či neplánované nedostupnosti těchto zařízení;

| c) | informace, které se musí zveřejnit v souladu s právními nebo regulačními ustanoveními na úrovni Unie nebo na vnitrostátní úrovni, s pravidly trhu a smlouvami nebo zvyklostmi na příslušných velkoobchodních trzích s energií; pokud by tyto informace mohly mít značný vliv na ceny velkoobchodních energetických produktů, a |
| --- | --- |

c)

informace, které se musí zveřejnit v souladu s právními nebo regulačními ustanoveními na úrovni Unie nebo na vnitrostátní úrovni, s pravidly trhu a smlouvami nebo zvyklostmi na příslušných velkoobchodních trzích s energií; pokud by tyto informace mohly mít značný vliv na ceny velkoobchodních energetických produktů, a

| d) | další informace, které by běžný účastník trhu pravděpodobně použil při svém rozhodování o tom, zda má provést transakci týkající se velkoobchodního energetického produktu nebo vydat příkaz k obchodování s ním. |
| --- | --- |

d)

další informace, které by běžný účastník trhu pravděpodobně použil při svém rozhodování o tom, zda má provést transakci týkající se velkoobchodního energetického produktu nebo vydat příkaz k obchodování s ním.

Informace je pokládána za detailní informaci, popisuje-li soubor okolností, které existují nebo u nichž lze odůvodněně očekávat, že nastanou, nebo zabývá-li se událostí, k níž došlo nebo u níž lze odůvodněně očekávat, že nastane, a je-li natolik specifická, že umožňuje učinit závěry ohledně možného dopadu tohoto souboru okolností nebo této události na ceny velkoobchodních energetických produktů.

| 2) | „Manipulací s trhem“ se rozumí:






  a) | provedení jakékoliv transakce nebo vydání jakéhokoliv příkazu k obchodování s velkoobchodními energetickými produkty, které






  i) | vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu, |
| --- | --- | --- | --- |

2)

„Manipulací s trhem“ se rozumí:

a)

provedení jakékoliv transakce nebo vydání jakéhokoliv příkazu k obchodování s velkoobchodními energetickými produkty, které

i)

vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu,

| ii) | zaručují anebo se snaží zaručit prostřednictvím osoby nebo osob jednajících ve spolupráci cenu jednoho nebo několika velkoobchodních energetických produktů na uměle vytvořené úrovni, pokud osoba, která provádí transakci nebo vydá příkaz k obchodování, neprokáže, že její důvody pro takové jednání jsou legitimní a že tato transakce nebo tento příkaz k obchodování jsou v souladu s uznávanými tržními postupy na dotčených velkoobchodních trzích s energií, nebo |
| --- | --- |

ii)

zaručují anebo se snaží zaručit prostřednictvím osoby nebo osob jednajících ve spolupráci cenu jednoho nebo několika velkoobchodních energetických produktů na uměle vytvořené úrovni, pokud osoba, která provádí transakci nebo vydá příkaz k obchodování, neprokáže, že její důvody pro takové jednání jsou legitimní a že tato transakce nebo tento příkaz k obchodování jsou v souladu s uznávanými tržními postupy na dotčených velkoobchodních trzích s energií, nebo

| iii) | využívají nebo se snaží využít smyšlených prostředků jakékoli jiné formy klamání nebo lsti, jež vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály, týkající se nabídky velkoobchodních energetických produktů, poptávky po nich nebo jejich ceny, |
| --- | --- |

iii)

využívají nebo se snaží využít smyšlených prostředků jakékoli jiné formy klamání nebo lsti, jež vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály, týkající se nabídky velkoobchodních energetických produktů, poptávky po nich nebo jejich ceny,

nebo

| b) | šíření informací sdělovacími prostředky, včetně internetu, nebo jakýmikoli jinými prostředky, které vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu, včetně šíření zvěstí a nepravdivých nebo zavádějících informací, pokud osoba, která tyto informace šíří, ví, nebo by měla vědět, že tyto informace jsou nepravdivé nebo zavádějící.
  Jestliže jsou informace šířeny pro novinářské účely nebo pro účely uměleckého vyjádření, posuzuje se toto šíření informací s přihlédnutím k pravidlům, jimiž se řídí svoboda tisku a svoboda projevu v jiných sdělovacích prostředcích, pokud:






  i) | těmto osobám neplyne přímo či nepřímo výhoda nebo zisk z šíření příslušných informací, nebo |
| --- | --- | --- |

b)

šíření informací sdělovacími prostředky, včetně internetu, nebo jakýmikoli jinými prostředky, které vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu, včetně šíření zvěstí a nepravdivých nebo zavádějících informací, pokud osoba, která tyto informace šíří, ví, nebo by měla vědět, že tyto informace jsou nepravdivé nebo zavádějící.

Jestliže jsou informace šířeny pro novinářské účely nebo pro účely uměleckého vyjádření, posuzuje se toto šíření informací s přihlédnutím k pravidlům, jimiž se řídí svoboda tisku a svoboda projevu v jiných sdělovacích prostředcích, pokud:

i)

těmto osobám neplyne přímo či nepřímo výhoda nebo zisk z šíření příslušných informací, nebo

| ii) | záměrem uveřejnění nebo šíření informací není uvést trh v omyl, jestliže jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu. |
| --- | --- |

ii)

záměrem uveřejnění nebo šíření informací není uvést trh v omyl, jestliže jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu.

| 3) | „Snahou manipulovat s trhem“ se rozumí:






  a) | provedení jakékoliv transakce, vydání jakéhokoliv příkazu k obchodování nebo jakékoli jiné jednání týkající se velkoobchodního energetického produktu, pokud jsou činěny s úmyslem:






  i) | vydat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu, |
| --- | --- | --- | --- |

3)

„Snahou manipulovat s trhem“ se rozumí:

a)

provedení jakékoliv transakce, vydání jakéhokoliv příkazu k obchodování nebo jakékoli jiné jednání týkající se velkoobchodního energetického produktu, pokud jsou činěny s úmyslem:

i)

vydat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu,

| ii) | zaručit cenu jednoho nebo několika velkoobchodních energetických produktů na uměle vytvořené úrovni, pokud osoba, která transakci provedla nebo vydala příkaz k obchodování, neprokáže, že její důvody pro takové jednání jsou legitimní a že tato transakce nebo tento příkaz k obchodování je v souladu s uznávanými tržními postupy na dotčených velkoobchodních trzích s energií, nebo |
| --- | --- |

ii)

zaručit cenu jednoho nebo několika velkoobchodních energetických produktů na uměle vytvořené úrovni, pokud osoba, která transakci provedla nebo vydala příkaz k obchodování, neprokáže, že její důvody pro takové jednání jsou legitimní a že tato transakce nebo tento příkaz k obchodování je v souladu s uznávanými tržními postupy na dotčených velkoobchodních trzích s energií, nebo

| iii) | využít smyšlených prostředků nebo jakékoli jiné formy klamání nebo lsti, které vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu, |
| --- | --- |

iii)

využít smyšlených prostředků nebo jakékoli jiné formy klamání nebo lsti, které vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu,

nebo

| b) | šíření informací prostřednictvím sdělovacích prostředků, včetně internetu, nebo jakýmikoli jinými prostředky s úmyslem vydat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu. |
| --- | --- |

b)

šíření informací prostřednictvím sdělovacích prostředků, včetně internetu, nebo jakýmikoli jinými prostředky s úmyslem vydat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu.

| 4) | „Velkoobchodními energetickými produkty“ se rozumí tyto smlouvy a deriváty, bez ohledu na to, kde a jak je s nimi obchodováno:






  a) | smlouvy na dodávky elektřiny nebo zemního plynu s místem dodávky v Unii; |
| --- | --- | --- |

4)

„Velkoobchodními energetickými produkty“ se rozumí tyto smlouvy a deriváty, bez ohledu na to, kde a jak je s nimi obchodováno:

a)

smlouvy na dodávky elektřiny nebo zemního plynu s místem dodávky v Unii;

| b) | deriváty týkající se elektřiny nebo zemního plynu vyráběných, obchodovaných nebo dodávaných v Unii; |
| --- | --- |

b)

deriváty týkající se elektřiny nebo zemního plynu vyráběných, obchodovaných nebo dodávaných v Unii;

| c) | smlouvy týkající se přenosu elektřiny nebo přepravy zemního plynu v Unii; |
| --- | --- |

c)

smlouvy týkající se přenosu elektřiny nebo přepravy zemního plynu v Unii;

| d) | deriváty týkající se přenosu elektřiny nebo přepravy zemního plynu v Unii. |
| --- | --- |

d)

deriváty týkající se přenosu elektřiny nebo přepravy zemního plynu v Unii.

Smlouvy o dodávkách a distribuci elektřiny nebo zemního plynu využívané konečnými zákazníky nejsou velkoobchodními energetickými produkty. Smlouvy o dodávkách a distribuci elektřiny nebo zemního plynu konečným zákazníkům s kapacitou spotřeby vyšší, než je hodnota stanovená v bodě 5 druhém pododstavci, se však považují za velkoobchodní energetické produkty.

| 5) | „Kapacitou spotřeby“ se rozumí spotřeba elektřiny nebo zemního plynu konečného zákazníka při plném využívání výrobní kapacity tohoto zákazníka. Zahrnuje veškerou spotřebu tohoto zákazníka jako jednoho hospodářského subjektu, pokud ke spotřebě dochází na trzích se vzájemně provázanými velkoobchodními cenami.
  Pro účely této definice se nezohlední spotřeba samostatných zařízení pod kontrolou jednoho hospodářského subjektu s kapacitou spotřeby nepřesahující 600 GWh ročně, pokud tato zařízení nevyvíjejí společný tlak na velkoobchodní tržní ceny energie vzhledem k tomu, že se nacházejí na různých relevantních geografických trzích. |
| --- | --- |

5)

„Kapacitou spotřeby“ se rozumí spotřeba elektřiny nebo zemního plynu konečného zákazníka při plném využívání výrobní kapacity tohoto zákazníka. Zahrnuje veškerou spotřebu tohoto zákazníka jako jednoho hospodářského subjektu, pokud ke spotřebě dochází na trzích se vzájemně provázanými velkoobchodními cenami.

Pro účely této definice se nezohlední spotřeba samostatných zařízení pod kontrolou jednoho hospodářského subjektu s kapacitou spotřeby nepřesahující 600 GWh ročně, pokud tato zařízení nevyvíjejí společný tlak na velkoobchodní tržní ceny energie vzhledem k tomu, že se nacházejí na různých relevantních geografických trzích.

| 6) | „Velkoobchodním trhem s energií“ se rozumí jakýkoli trh v Unii, na kterém se obchoduje s velkoobchodními energetickými produkty. |
| --- | --- |

6)

„Velkoobchodním trhem s energií“ se rozumí jakýkoli trh v Unii, na kterém se obchoduje s velkoobchodními energetickými produkty.

| 7) | „Účastníkem trhu“ se rozumí jakákoli osoba včetně provozovatelů přenosových nebo přepravních soustav, která provádí transakce na jednom či více velkoobchodních trzích s energií, včetně zadávání příkazů k obchodování. |
| --- | --- |

7)

„Účastníkem trhu“ se rozumí jakákoli osoba včetně provozovatelů přenosových nebo přepravních soustav, která provádí transakce na jednom či více velkoobchodních trzích s energií, včetně zadávání příkazů k obchodování.

| 8) | „Osobou“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba. |
| --- | --- |

8)

„Osobou“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba.

| 9) | „Příslušným finančním orgánem“ se rozumí příslušný orgán určený postupem stanoveným v článku 11 směrnice 2003/6/ES. |
| --- | --- |

9)

„Příslušným finančním orgánem“ se rozumí příslušný orgán určený postupem stanoveným v článku 11 směrnice 2003/6/ES.

| 10) | „Vnitrostátním regulačním orgánem“ se rozumí vnitrostátní regulační orgán určený v souladu s čl. 35 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (10) nebo čl. 39 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem (11). |
| --- | --- |

10)

„Vnitrostátním regulačním orgánem“ se rozumí vnitrostátní regulační orgán určený v souladu s čl. 35 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (10) nebo čl. 39 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem (11).

| 11) | „Provozovatelem přenosové nebo přepravní soustavy“ se rozumí provozovatel přenosové soustavy ve smyslu čl. 2 bodu 4 směrnice 2009/72/ES a provozovatel přepravní soustavy ve smyslu čl. 2 bodu 4 směrnice 2009/73/ES. |
| --- | --- |

11)

„Provozovatelem přenosové nebo přepravní soustavy“ se rozumí provozovatel přenosové soustavy ve smyslu čl. 2 bodu 4 směrnice 2009/72/ES a provozovatel přepravní soustavy ve smyslu čl. 2 bodu 4 směrnice 2009/73/ES.

| 12) | „Mateřským podnikem“ se rozumí mateřský podnik ve smyslu článku 1 a 2 Sedmé směrnice Rady 83/349/EHS ze dne 13. června 1983, založené na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy o konsolidovaných účetních závěrkách (12). |
| --- | --- |

12)

„Mateřským podnikem“ se rozumí mateřský podnik ve smyslu článku 1 a 2 Sedmé směrnice Rady 83/349/EHS ze dne 13. června 1983, založené na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy o konsolidovaných účetních závěrkách (12).

| 13) | „Přidruženým podnikem“ se rozumí buď dceřiný podnik, nebo jiný podnik, ve kterém je držena účast, nebo podnik spojený s jiným podnikem vztahem ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS. |
| --- | --- |

13)

„Přidruženým podnikem“ se rozumí buď dceřiný podnik, nebo jiný podnik, ve kterém je držena účast, nebo podnik spojený s jiným podnikem vztahem ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS.

| 14) | „Distribucí zemního plynu“ se rozumí distribuce ve smyslu čl. 2 bodu 5 směrnice 2009/73/ES. |
| --- | --- |

14)

„Distribucí zemního plynu“ se rozumí distribuce ve smyslu čl. 2 bodu 5 směrnice 2009/73/ES.

| 15) | „Distribucí elektřiny“ se rozumí distribuce ve smyslu čl. 2 odst. 5 směrnice 2009/72/ES. |
| --- | --- |

15)

„Distribucí elektřiny“ se rozumí distribuce ve smyslu čl. 2 odst. 5 směrnice 2009/72/ES.

Článek 3

Zákaz obchodování zasvěcených osob

1.   Osobám, které mají důvěrné informace týkající se velkoobchodního energetického produktu, je zakázáno:

| a) | použít tyto informace s cílem na vlastní účet nebo na účet třetí strany nabýt buď přímo, nebo nepřímo, velkoobchodní energetické produkty nebo nakládat s nimi či snažit se je nabýt nebo nakládat s velkoobchodními energetickými produkty, kterých se informace týkají; |
| --- | --- |

a)

použít tyto informace s cílem na vlastní účet nebo na účet třetí strany nabýt buď přímo, nebo nepřímo, velkoobchodní energetické produkty nebo nakládat s nimi či snažit se je nabýt nebo nakládat s velkoobchodními energetickými produkty, kterých se informace týkají;

| b) | sdělovat tyto informace jiné osobě, pokud k tomuto sdělování nedochází při běžném výkonu zaměstnání, povolání nebo v souvislosti s plněním povinností; |
| --- | --- |

b)

sdělovat tyto informace jiné osobě, pokud k tomuto sdělování nedochází při běžném výkonu zaměstnání, povolání nebo v souvislosti s plněním povinností;

| c) | na základě důvěrné informace doporučovat jiné osobě či navádět ji k tomu, aby nabyla velkoobchodní energetické produkty, jichž se tato informace týká, nebo aby s nimi nakládala. |
| --- | --- |

c)

na základě důvěrné informace doporučovat jiné osobě či navádět ji k tomu, aby nabyla velkoobchodní energetické produkty, jichž se tato informace týká, nebo aby s nimi nakládala.

2.   Zákaz uvedený v odstavci 1 se vztahuje na tyto osoby, které mají důvěrné informace týkající se velkoobchodního energetického produktu:

| a) | členové správních, řídících nebo kontrolních orgánů podniku; |
| --- | --- |

a)

členové správních, řídících nebo kontrolních orgánů podniku;

| b) | osoby s podílem na kapitálu podniku; |
| --- | --- |

b)

osoby s podílem na kapitálu podniku;

| c) | osoby, které mají přístup k informacím v souvislosti s výkonem svého zaměstnání, povolání nebo v souvislosti s plněním svých povinností; |
| --- | --- |

c)

osoby, které mají přístup k informacím v souvislosti s výkonem svého zaměstnání, povolání nebo v souvislosti s plněním svých povinností;

| d) | osoby, které tyto informace získaly trestnou činností; |
| --- | --- |

d)

osoby, které tyto informace získaly trestnou činností;

| e) | osoby, které vědí, nebo by měly vědět, že se jedná o důvěrné informace. |
| --- | --- |

e)

osoby, které vědí, nebo by měly vědět, že se jedná o důvěrné informace.

3.   Ustanovení odst. 1 písm. a) a c) tohoto článku se nevztahují na provozovatele přenosových nebo přepravních soustav, pokud nakupují elektřinu nebo zemní plyn, aby zajistili bezpečné fungování systému v souladu s jejich povinnostmi podle čl. 12 písm. d) a e) směrnice 2009/72/ES nebo čl. 13 odst. 1 písm. a) a c) směrnice 2009/73/ES.

4.   Tento článek se nevztahuje na:

| a) | transakce provedené za účelem splnění povinnosti nabýt velkoobchodní energetické produkty či nakládat s nimi, která vyplývá z uzavřené dohody, nebo z příkazu k obchodování vydaného, předtím, než dotyčná osoba získala důvěrnou informaci; |
| --- | --- |

a)

transakce provedené za účelem splnění povinnosti nabýt velkoobchodní energetické produkty či nakládat s nimi, která vyplývá z uzavřené dohody, nebo z příkazu k obchodování vydaného, předtím, než dotyčná osoba získala důvěrnou informaci;

| b) | transakce provedené výrobci elektřiny a producenty zemního plynu, provozovateli zařízení na skladování zemního plynu nebo provozovateli zařízení pro dovoz LNG, jejichž jediným záměrem je pokrýt bezprostřední fyzickou ztrátu vyplývající z neplánovaných odstávek, pokud by rozhodnutí neučinit tak vedlo k tomu, že by účastník trhu nebyl schopen splnit stávající smluvní podmínky, nebo jestliže jsou taková opatření prováděna po dohodě s dotčenými provozovateli přenosových nebo přepravních soustav s cílem zajistit bezpečné fungování soustavy. Za takové situace se příslušné informace týkající se transakcí oznámí agentuře a vnitrostátnímu regulačnímu orgánu. Touto oznamovací povinností není dotčena povinnost podle čl. 4 odst. 1; |
| --- | --- |

b)

transakce provedené výrobci elektřiny a producenty zemního plynu, provozovateli zařízení na skladování zemního plynu nebo provozovateli zařízení pro dovoz LNG, jejichž jediným záměrem je pokrýt bezprostřední fyzickou ztrátu vyplývající z neplánovaných odstávek, pokud by rozhodnutí neučinit tak vedlo k tomu, že by účastník trhu nebyl schopen splnit stávající smluvní podmínky, nebo jestliže jsou taková opatření prováděna po dohodě s dotčenými provozovateli přenosových nebo přepravních soustav s cílem zajistit bezpečné fungování soustavy. Za takové situace se příslušné informace týkající se transakcí oznámí agentuře a vnitrostátnímu regulačnímu orgánu. Touto oznamovací povinností není dotčena povinnost podle čl. 4 odst. 1;

| c) | účastníky trhu jednající v souladu s vnitrostátními pravidly pro mimořádné situace trhu v případě zásahu vnitrostátních orgánů s cílem zabezpečit dodávku elektřiny nebo zemního plynu pokud byly v členském státě nebo jeho částech pozastaveny tržní mechanismy. V takovém případě zajistí orgán odpovědný za plánování mimořádných opatření zveřejnění v souladu s článkem 4. |
| --- | --- |

c)

účastníky trhu jednající v souladu s vnitrostátními pravidly pro mimořádné situace trhu v případě zásahu vnitrostátních orgánů s cílem zabezpečit dodávku elektřiny nebo zemního plynu pokud byly v členském státě nebo jeho částech pozastaveny tržní mechanismy. V takovém případě zajistí orgán odpovědný za plánování mimořádných opatření zveřejnění v souladu s článkem 4.

5.   Je-li osoba, která má důvěrné informace týkající se velkoobchodního energetického produktu, právnickou osobou, použije se zákaz stanovený v odstavci 1 rovněž na fyzické osoby, které se účastní rozhodování o provedení transakce na účet dotyčné právnické osoby.

6.   Jestliže jsou informace šířeny pro novinářské účely nebo pro účely uměleckého vyjádření, posuzuje se toto šíření informací s přihlédnutím k pravidlům, jimiž se řídí svoboda tisku a svoboda projevu v jiných sdělovacích prostředcích, pokud:

| a) | těmto osobám neplyne přímo či nepřímo výhoda nebo zisk z šíření příslušných informací; nebo |
| --- | --- |

a)

těmto osobám neplyne přímo či nepřímo výhoda nebo zisk z šíření příslušných informací; nebo

| b) | záměrem uveřejnění nebo šíření informací není uvést trh v omyl, jestliže jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu. |
| --- | --- |

b)

záměrem uveřejnění nebo šíření informací není uvést trh v omyl, jestliže jde o nabídku velkoobchodních energetických produktů, poptávku po nich nebo jejich cenu.

Článek 4

Povinnost zveřejnit důvěrné informace

1.   Účastníci trhu zveřejní účinným způsobem a včas důvěrné informace, jež jsou jim známy o podniku nebo zařízení, které dotyčný účastník trhu nebo jeho mateřský či přidružený podnik vlastní nebo kontroluje nebo u nichž účastník či podnik zcela, nebo částečně odpovídá za provozní záležitosti. Toto zveřejnění zahrnuje informace týkající se kapacity a využití zařízení pro výrobu, skladování, spotřebu nebo přenos elektřiny či přepravu zemního plynu nebo týkající se kapacity a využití zařízení LNG, včetně plánované či neplánované nedostupnosti těchto zařízení.

2.   Účastník trhu může na vlastní odpovědnost výjimečně pozdržet zveřejnění důvěrných informací, aby neohrozil své oprávněné zájmy, pokud je nepravděpodobné, že by toto zdržení mohlo uvést veřejnost v omyl, a pokud je tento účastník trhu schopen zajistit důvěrnost těchto informací a neučiní na jejich základě rozhodnutí týkající se obchodování s velkoobchodními energetickými produkty. Za takové situace poskytne účastník trhu tyto informace podle čl. 8 odst. 5 společně s odůvodněním, proč bylo zveřejnění zpožděno, neprodleně agentuře a příslušnému vnitrostátnímu regulačnímu orgánu.

3.   Pokaždé, když účastník trhu nebo osoba zaměstnaná účastníkem trhu nebo jednající jeho jménem odhalí při výkonu svého zaměstnání nebo povolání nebo v souvislosti s plněním svých povinností, jak je uvedeno v čl. 3 odst. 1 písm. b), důvěrné informace týkající se velkoobchodního energetického produktu, zajistí tento účastník trhu nebo osoba souběžné, úplné a účinné zveřejnění těchto informací. V případě neúmyslného zveřejnění informací zajistí účastník trhu co nejdříve po tomto neúmyslném zveřejnění úplné a účinné zveřejnění těchto informací. Tento odstavec se nepoužije, je-li osoba, která přijímá informaci, povinna zachovávat důvěrnost, bez ohledu na to, zda tato povinnost vyplývá ze zákona, jiných právních předpisů, ze zakládacích dokumentů společnosti nebo smlouvy.

4.   Zveřejnění důvěrných informací, i v souhrnné podobě, v souladu s nařízením (ES) č. 714/2009 nebo nařízení (ES) č. 715/2009, nebo rámcovými pokyny a kodexy sítí přijatých podle uvedených nařízení, představuje souběžné, úplné a účinné veřejné zpřístupnění.

5.   V případě, že je provozovatel přenosové nebo přepravní soustavy zproštěn povinnosti zveřejňovat určité údaje podle nařízení (ES) č. 714/2009 nebo nařízení (ES) č. 715/2009, je rovněž zproštěn ve vztahu k těmto údajům povinnosti stanovené v odstavci 1 tohoto článku.

6.   Odstavci 1 a 2 nejsou dotčeny povinnosti účastníků trhu podle směrnic 2009/72/ES a 2009/73/ES a nařízení (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009, včetně rámcových pokynů a kodexů sítí přijatých podle uvedených směrnic a nařízení, zejména pokud jde o termín a způsob zveřejňování informací.

7.   Odstavci 1 a 2 není dotčeno právo účastníků trhu pozdržet zpřístupnění citlivých informací týkajících se ochrany kritické infrastruktury, jak je stanoveno v čl. 2 bodě d) směrnice Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (13), pokud je v jejich zemi takto označena.

Článek 5

Zákaz manipulace s trhem

Zakazuje se účast nebo pokus o účast na manipulaci s trhem na velkoobchodních trzích s energií.

Článek 6

Technická aktualizace definicí důvěrných informací a manipulace s trhem

1.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 20 za účelem:

| a) | úprav definic uvedených v čl. 2 odst. 1, 2, 3 a 5 pro zajištění jejich souladu s ostatními příslušnými právními předpisy Unie v oblasti finančních služeb a energie a |
| --- | --- |

a)

úprav definic uvedených v čl. 2 odst. 1, 2, 3 a 5 pro zajištění jejich souladu s ostatními příslušnými právními předpisy Unie v oblasti finančních služeb a energie a

| b) | aktualizace těchto definic výhradně s ohledem na budoucí vývoj velkoobchodních trhů s energií. |
| --- | --- |

b)

aktualizace těchto definic výhradně s ohledem na budoucí vývoj velkoobchodních trhů s energií.

2.   Akty v přenesené pravomoci uvedené v odstavci 1 zohlední alespoň:

| a) | konkrétní fungování velkoobchodních trhů s energií včetně zvláštních charakteristik trhů s elektřinou a plynem a vzájemné interakce komoditních trhů a trhů s deriváty; |
| --- | --- |

a)

konkrétní fungování velkoobchodních trhů s energií včetně zvláštních charakteristik trhů s elektřinou a plynem a vzájemné interakce komoditních trhů a trhů s deriváty;

| b) | možnost manipulace, bez ohledu na státní hranic,e mezi trhy s elektřinou a zemním plynem a na trzích s komoditami a deriváty; |
| --- | --- |

b)

možnost manipulace, bez ohledu na státní hranic,e mezi trhy s elektřinou a zemním plynem a na trzích s komoditami a deriváty;

| c) | možný dopad skutečné nebo plánované výroby, skutečné nebo plánované spotřeby a skutečného nebo plánovaného využívání přepravy nebo přenosu nebo skutečného nebo plánovaného využívání skladovací kapacity na ceny na velkoobchodních trzích s energií; a |
| --- | --- |

c)

možný dopad skutečné nebo plánované výroby, skutečné nebo plánované spotřeby a skutečného nebo plánovaného využívání přepravy nebo přenosu nebo skutečného nebo plánovaného využívání skladovací kapacity na ceny na velkoobchodních trzích s energií; a

| d) | kodexy sítí a rámcové pokyny přijaté v souladu s nařízeními (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009. |
| --- | --- |

d)

kodexy sítí a rámcové pokyny přijaté v souladu s nařízeními (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009.

Článek 7

Monitorování trhů

1.   Agentura monitoruje obchodování s velkoobchodními energetickými produkty s cílem zjistit obchody založené na důvěrných informacích a manipulaci s trhem a zamezit jim. Sbírá údaje pro hodnocení a monitorování velkoobchodních trhů s energií v souladu s článkem 8.

2.   Vnitrostátní regulační orgány spolupracují na regionální úrovni s agenturou na monitorování velkoobchodních trhů s energií uvedeném v odstavci 1. Vnitrostátní regulační orgány mají za tímto účelem přístup k příslušným informacím drženým agenturou, které shromáždila v souladu s odstavcem 1 tohoto článku při splnění čl. 10 odst. 2. Vnitrostátní regulační orgány mohou rovněž monitorovat obchodování s velkoobchodními energetickými produkty na vnitrostátní úrovni.

Členské státy mohou stanovit svému vnitrostátnímu orgánu pro hospodářskou soutěž nebo útvaru pro kontrolu trhu zřízenému v rámci tohoto orgánu, aby prováděly monitorování trhu s vnitrostátním regulačním orgánem. Při provádění takového sledování trhu má vnitrostátní orgán pro hospodářskou soutěž nebo jeho útvar pro kontrolu trhu stejná práva a povinnosti jako vnitrostátní regulační orgán podle prvního pododstavce tohoto odstavce, odst. 3 druhého pododstavce druhé věty tohoto článku, čl. 4 odst. 2 druhé věty, čl. 8 odst. 5 první věty a článku 16.

3.   Agentura nejméně jednou ročně předloží Komisi zprávu o svých činnostech podle tohoto nařízení a tuto zprávu zveřejní. V těchto zprávách agentura posoudí fungování a transparentnost různých kategorií trhů a způsobů obchodování a může Komisi předložit doporučení týkající se tržních pravidel, norem a postupů, které by mohly zlepšit integritu trhů a fungování vnitřního trhu. Může rovněž zhodnotit. zda by jakékoli minimální požadavky týkající se organizovaných trhů mohly přispět k větší transparentnosti trhu. Zprávy mohou být spojeny se zprávou uvedenou v čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 713/2009.

Agentura může předkládat Komisi doporučení, pokud jde o záznamy transakcí, včetně příkazů k obchodování, které považuje za nutné pro efektivní a účinné monitorování velkoobchodních trhů s energií. Před vydáním těchto doporučení agentura uskuteční konzultaci se zainteresovanými stranami, zejména s vnitrostátními regulačními orgány, příslušnými finančními orgány v členských státech, vnitrostátními orgány pro hospodářskou soutěž a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.

Veškerá doporučení by měla být zpřístupněna Evropskému parlamentu, Radě a Komisi a veřejnosti.

Článek 8

Sběr údajů

1.   Účastníci trhu, osoby nebo orgány uvedené v odst. 4 písm. b) až f) jednající jejich jménem, poskytnou agentuře záznamy o transakcích na velkoobchodních trzích s energií, včetně příkazů k obchodování. Informace, které má oznámení zahrnovat, obsahují přesnou identifikaci velkoobchodních energetických produktů, které jsou nakupovány nebo prodávány, dohodnuté ceny a množství, termíny a lhůty dohodnutého plnění, jednotlivé strany transakce včetně osob, v jejichž prospěch je transakce prováděna a veškeré další příslušné informace. I když veškerou odpovědnost nesou účastníci trhu, jakmile jsou obdrženy požadované informace od osoby uvedené nebo orgánu uvedeného v odst. 4 písm. b) až f), považuje se oznamovací povinnost dotčeného účastníka trhu za splněnou.

2.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů:

| a) | sestaví seznam smluv a derivátů, včetně příkazů k obchodování, které mají být oznamovány v souladu s odstavcem 1, a případně stanoví příslušné minimální prahové hodnoty pro oznamování transakcí; |
| --- | --- |

a)

sestaví seznam smluv a derivátů, včetně příkazů k obchodování, které mají být oznamovány v souladu s odstavcem 1, a případně stanoví příslušné minimální prahové hodnoty pro oznamování transakcí;

| b) | přijme jednotná pravidla pro oznamování informací, které mají být poskytovány v souladu odstavcem 1; |
| --- | --- |

b)

přijme jednotná pravidla pro oznamování informací, které mají být poskytovány v souladu odstavcem 1;

| c) | stanoví termín a formu, v níž mají být informace oznamovány. |
| --- | --- |

c)

stanoví termín a formu, v níž mají být informace oznamovány.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2. Zohlední stávající systémy oznamování.

3.   Osoby uvedené v odst. 4 písm. a) až d), které oznámily transakce v souladu se směrnicí 2004/39/ES nebo s příslušnými právními předpisy Unie týkajícími se transakcí s deriváty, ústředních protistran a registrů obchodních údajů nesmějí podléhat dvojí oznamovací povinnosti týkající se těchto transakcí.

Aniž je dotčen první pododstavec tohoto odstavce, mohou prováděcí akty uvedené v odstavci 2 povolit, aby organizované trhy a systémy pro párování prodejních a kupních příkazů nebo systémy pro podávání zpráv mohly poskytovat agentuře záznamy o transakcích na velkoobchodních trzích s energií.

4.   Pro účely odstavce 1 informace poskytne:

| a) | účastník trhu; |
| --- | --- |

a)

účastník trhu;

| b) | třetí strana jednající jménem účastníka trhu; |
| --- | --- |

b)

třetí strana jednající jménem účastníka trhu;

| c) | systém pro podávání zpráv; |
| --- | --- |

c)

systém pro podávání zpráv;

| d) | organizovaný trh, systém párování obchodů či jiná osoba, která v rámci své profese sjednává transakci; |
| --- | --- |

d)

organizovaný trh, systém párování obchodů či jiná osoba, která v rámci své profese sjednává transakci;

| e) | registr obchodních údajů registrovaný nebo uznaný podle příslušný právních předpisů Unie týkajících se transakcí s deriváty, ústředních protistran a registrů obchodních údajů; nebo |
| --- | --- |

e)

registr obchodních údajů registrovaný nebo uznaný podle příslušný právních předpisů Unie týkajících se transakcí s deriváty, ústředních protistran a registrů obchodních údajů; nebo

| f) | příslušný orgán, který obdržel tyto informace v souladu s čl. 25 odst. 3 směrnice 2004/39/ES, nebo Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, pokud obdržel tyto informace v souladu s s příslušnými právními předpisy Unie týkajícími se transakcí s deriváty, ústředních protistran a registrů obchodních údajů. |
| --- | --- |

f)

příslušný orgán, který obdržel tyto informace v souladu s čl. 25 odst. 3 směrnice 2004/39/ES, nebo Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, pokud obdržel tyto informace v souladu s s příslušnými právními předpisy Unie týkajícími se transakcí s deriváty, ústředních protistran a registrů obchodních údajů.

5.   Účastníci trhu poskytnou agentuře a vnitrostátním regulačním orgánům informace týkající se kapacity a využití zařízení pro výrobu, skladování, spotřebu nebo přepravu elektřiny či zemního plynu, nebo informace týkající se kapacity a využití zařízení pro LNG, včetně plánované nebo neplánované nedostupnosti těchto zařízení, pro účely monitorování obchodování na velkoobchodních trzích s energií. Povinnost podávání zpráv o účastnících trhu by se měla pokud možno omezovat na sběr potřebných informací nebo jejich částí ze stávajících zdrojů.

6.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů:

| a) | přijme jednotná pravidla pro oznamování informací, které mají být poskytovány v souladu s odstavcem 5, a případně pro příslušné prahové hodnoty pro oznamování informací; |
| --- | --- |

a)

přijme jednotná pravidla pro oznamování informací, které mají být poskytovány v souladu s odstavcem 5, a případně pro příslušné prahové hodnoty pro oznamování informací;

| b) | stanoví termín a formu, v níž mají být informace oznamovány. |
| --- | --- |

b)

stanoví termín a formu, v níž mají být informace oznamovány.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 21 odst. 2. Zohlední stávající oznamovací povinnost podle nařízení (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009.

Článek 9

Registrace účastníků trhu

1.   Účastníci trhu, kteří provádějí transakce, jež je třeba oznámit agentuře v souladu s čl. 8 odst. 1, se zaregistrují u vnitrostátního regulačního orgánu v členském státě, v němž mají sídlo nebo bydliště nebo, pokud nemají sídlo ani bydliště v Unii, v členském státě, v němž působí.

Účastník trhu se zaregistruje pouze u jednoho vnitrostátního regulačního orgánu. Členské státy nevyžadují od účastníka trhu již registrovaného v jiném členském státě, aby se zaregistroval znovu.

Registrací účastníků trhu nejsou dotčeny povinnosti dodržovat příslušná pravidla pro obchodování a vyrovnávání.

2.   Nejpozději tři měsíce ode dne, kdy Komise přijme prováděcí akty uvedené v čl. 8 odst. 2, zřídí vnitrostátní regulační orgány vnitrostátní registry účastníků trhu, které budou aktualizovat. Registr poskytne každému účastníkovi trhu jedinečný identifikátor a bude obsahovat údaje dostatečné k identifikaci účastníka trhu, včetně příslušných podrobností týkajících se identifikačního čísla plátce daně z přidané hodnoty, jeho sídla, osob odpovědných za jeho provozní a obchodní rozhodnutí, ovládající osoby nebo osob, které mají prospěch z obchodních činností účastníka trhu.

3.   Vnitrostátní regulační orgány zašlou informace ze svých vnitrostátních registrů agentuře ve formátu stanoveném agenturou. Agentura ve spolupráci s těmito regulačními orgány tento formát stanoví a zveřejní jej do 29. června 2012. Na základě informací poskytnutých vnitrostátními regulačními orgány vytvoří agentura evropský registr účastníků trhu. Vnitrostátní regulační orgány a jiné příslušné orgány mají k evropskému registru přístup. S výhradou článku 17 může agentura rozhodnout, že evropský registr nebo výňatky z něj zveřejní, za předpokladu, že nebudou zpřístupněny informace o jednotlivých účastnících trhu, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu.

4   Účastníci trhu uvedení v odstavci 1 tohoto článku předloží registrační formulář vnitrostátnímu regulačnímu orgánu před zahájením transakce, kterou je třeba oznámit agentuře v souladu s čl. 8 odst. 1.

5.   Účastníci trhu uvedení v odstavci 1 neprodleně sdělí vnitrostátnímu regulačnímu orgánu jakoukoli změnu v údajích uvedených v registračním formuláři.

Článek 10

Sdílení informací mezi agenturou a jinými orgány

1.   Agentura vytvoří mechanismy pro sdílení informací, které obdrží v souladu s čl. 7 odst. 1 a článkem 8, s vnitrostátními regulačními orgány, příslušnými finančními orgány členských států, vnitrostátními orgány pro hospodářskou soutěž, Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy a jinými příslušnými orgány. Před vytvořením těchto mechanismů je agentura s uvedenými orgány zkonzultuje.

2.   Agentura poskytne přístup k mechanismům uvedeným v odstavci 1 pouze orgánům, které vytvořily systémy umožňující agentuře plnit požadavky čl. 12 odst. 1.

3.   Registry obchodních údajů registrované nebo uznané podle příslušných právních předpisů Unie týkajících se transakcí s deriváty, ústředních protistran a registrů obchodních údajů zpřístupní agentuře příslušné informace týkající se velkoobchodních energetických produktů a derivátů emisních povolenek, které shromáždily.

Evropský orgán pro cenné papíry a trhy předá agentuře zprávy o transakcích týkajících se velkoobchodních energetických produktů, které obdržel podle čl. 25 odst. 3 směrnice 2004/39/ES a podle příslušných právních předpisů Unie týkajících se transakcí s deriváty, ústředních protistran a registrů obchodních údajů. Příslušné orgány, které obdrží zprávy o transakcích s velkoobchodními energetickými produkty podle čl. 25 odst. 3 směrnice 2004/39/ES, předají tyto zprávy agentuře.

Agentura a orgány odpovědné za dohled nad obchodováním s emisními povolenkami nebo deriváty souvisejícími s emisními povolenkami navzájem spolupracují a vytvoří vhodné mechanismy, které agentuře umožní přístup k záznamům o transakcích s emisními povolenkami a deriváty souvisejícími s emisními povolenkami v případě, že tyto orgány shromažďují informace o takových transakcích.

Článek 11

Ochrana údajů

Tímto nařízením nejsou dotčeny povinnosti členských států týkající se jejich zpracovávání osobních údajů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (14) ani povinnosti agentury při plnění jejích úkolů týkající se zpracovávání osobních údajů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (15).

Článek 12

Provozní spolehlivost

1.   Agentura zajistí důvěrnost, integritu a ochranu informací obdržených podle čl. 4 odst. 2 a článků 8 a 10. Agentura přijme veškerá nezbytná opatření k zamezení jakéhokoli zneužití informací uchovávaných v jejích systémech a k zamezení neoprávněného přístupu k těmto informacím.

Vnitrostátní regulační orgány, příslušné finanční orgány členských států,vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž, Evropský orgán pro cenné papíry a trhy a další příslušné orgány zajistí důvěrnost, integritu a ochranu informací, které obdrží podle čl. 4 odst. 2, čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 5 nebo článku 10, a přijmou opatření, která zabrání jakémukoli zneužití těchto informací.

Agentura označí zdroje operačního rizika a minimalizuje je vypracováním vhodných systémů, kontrol a postupů.

2.   S výhradou článku 17 může agentura rozhodnout, že zveřejní části informací, které má k dispozici, ovšem za podmínky, že se nezveřejní informace, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu a které se týkají jednotlivých účastníků trhu nebo jednotlivých transakcí nebo konkrétních trhů, a ani není možné tyto informace odvodit.

Agentura zpřístupní informace ze své databáze, které nejsou z obchodního hlediska citlivé k vědeckým účelům, s výhradou požadavků na zachování důvěrnosti.

Informace se v zájmu zvýšení transparentnosti velkoobchodních trhů s energií zveřejní nebo zpřístupní pouze, pokud je nepravděpodobné, že by tím došlo k narušení hospodářské soutěže na těchto trzích s energií.

Agentura šíří informace spravedlivým způsobem podle transparentních pravidel, která stanoví a zveřejní.

Článek 13

Uplatňování zákazu proti zneužívání trhu

1.   Vnitrostátní regulační orgány zajistí, aby se uplatňovaly zákazy stanovené v článcích 3 a 5 a povinnosti stanovené v článku 4.

Každý členský stát zajistí, aby jeho vnitrostátní regulační orgány měly vyšetřovací a vynucovací pravomoci nezbytné pro výkon jeho funkcí do 29. června 2013. Pravomoci jsou vykonávány přiměřeným způsobem.

Tyto pravomoci mohou být vykonávány:

| a) | přímo; |
| --- | --- |

a)

přímo;

| b) | ve spolupráci s jinými orgány; nebo |
| --- | --- |

b)

ve spolupráci s jinými orgány; nebo

| c) | podáním návrhu u příslušných justičních orgánů. |
| --- | --- |

c)

podáním návrhu u příslušných justičních orgánů.

V případě potřeby mohou vnitrostátní regulační orgány vykonávat své vyšetřovací pravomoci ve spolupráci s organizovanými trhy, systémy párování obchodů či jinými osobami, které v rámci své profese sjednávají transakce, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 4 písm. d).

2.   Vyšetřovací a vynucovací pravomoci uvedené v odstavci 1 se omezí na účel vyšetřování. Musí být vykonávány v souladu s vnitrostátními právními předpisy a zahrnují právo:

| a) | na přístup k jakémukoli příslušnému dokumentu v jakékoli formě a na obdržení jeho kopie; |
| --- | --- |

a)

na přístup k jakémukoli příslušnému dokumentu v jakékoli formě a na obdržení jeho kopie;

| b) | požadovat informace od každé dotčené osoby, včetně těch, které se postupně zapojily do předávání příkazů nebo provádění dotyčných operací, jakož i jejich zmocnitelů, a je-li třeba, předvolat a vyslechnout každou takovou osobu nebo zmocnitele; |
| --- | --- |

b)

požadovat informace od každé dotčené osoby, včetně těch, které se postupně zapojily do předávání příkazů nebo provádění dotyčných operací, jakož i jejich zmocnitelů, a je-li třeba, předvolat a vyslechnout každou takovou osobu nebo zmocnitele;

| c) | na provádění kontrol na místě; |
| --- | --- |

c)

na provádění kontrol na místě;

| d) | požadovat existující záznamy o telefonních hovorech a datovém provozu; |
| --- | --- |

d)

požadovat existující záznamy o telefonních hovorech a datovém provozu;

| e) | požadovat ukončení jakéhokoli jednání, které je v rozporu s tímto nařízením nebo akty v přenesené pravomoci či prováděcími akty, přijatými na jeho základě; |
| --- | --- |

e)

požadovat ukončení jakéhokoli jednání, které je v rozporu s tímto nařízením nebo akty v přenesené pravomoci či prováděcími akty, přijatými na jeho základě;

| f) | požádat soud o zmrazení nebo obstavení majetku; |
| --- | --- |

f)

požádat soud o zmrazení nebo obstavení majetku;

| g) | požádat soud nebo jiný příslušný orgán o uložení dočasného zákazu profesionální činnosti. |
| --- | --- |

g)

požádat soud nebo jiný příslušný orgán o uložení dočasného zákazu profesionální činnosti.

Článek 14

Právo na odvolání

Členské státy zajistí, aby na vnitrostátní úrovni existovaly vhodné mechanismy, v jejichž rámci má strana, jíž se rozhodnutí regulačního orgánu týká, právo odvolat se k orgánu nezávislému na zúčastněných stranách a jakémkoli orgánu veřejné moci.

Článek 15

Povinnosti osob, které v rámci své profese sjednávají transakce

Každá osoba, která v rámci své profese sjednává transakce s velkoobchodními energetickými produkty a má důvodné podezření, že by nějaká transakce mohla porušovat články 3 nebo 5, to neprodleně oznámí vnitrostátnímu regulačnímu orgánu.

Osoby, které v rámci své profese sjednávají transakce s velkoobchodními energetickými produkty, musí stanovit a dodržovat účinná opatření a postupy pro zjišťování porušení článků 3 nebo 5.

Článek 16

Spolupráce na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni

1.   Agentura se snaží zajistit, aby vnitrostátní regulační orgány plnily své úkoly podle tohoto nařízení koordinovaně a důsledně.

Agentura podle potřeby zveřejní nezávazné pokyny týkající se používání definic stanovených v článku 2.

Vnitrostátní regulační orgány spolupracují za účelem plnění svých povinností v souladu s tímto nařízením s agenturou a vzájemně mezi sebou, a to i na regionální úrovni.

Vnitrostátní regulační orgány, příslušné finanční orgány a vnitrostátní orgán pro hospodářskou soutěž členského státu mohou navázat vhodné formy spolupráce s cílem zajistit efektivní a účinné vyšetřování a vymáhání a přispět ke konzistentnímu a důslednému přístupu k vyšetřování, soudnímu řízení a vymáhání tohoto nařízení a příslušných ustanovení finančního a soutěžního práva.

2.   Vnitrostátní regulační orgány neprodleně informují agenturu podle možnosti co nejpřesněji, mají-li oprávněné důvody domnívat se, že buď v tomto členském státě, nebo v jiném členském státě, dochází nebo došlo k jednání, které porušuje toto nařízení.

Má-li vnitrostátní regulační orgán nebo určený orgán podezření, že k jednání, které se dotýká velkoobchodních trhů s energií nebo cen velkoobchodních energetických produktů v jeho členském státě, došlo v jiném členském státě, může agenturu požádat, aby učinila kroky v souladu s odstavcem 4 tohoto článku nebo, pokud se jednání týkají finančních nástrojů podléhajících článku 9 směrnice 2003/6/ES, v souladu s odstavcem 3 tohoto článku.

3.   S cílem zajistit koordinovaný a konzistentní přístup ke zneužívání trhů na velkoobchodních trzích s energií:

| a) | vnitrostátní regulační orgány informují příslušný finanční orgán svého členského státu a agenturu, pokud mají oprávněné důvody domnívat se, že dochází nebo došlo na velkoobchodních trzích s energií k jednání, které představuje zneužívání trhu ve smyslu směrnice 2003/6/ES a které se dotýká finančních nástrojů, na něž se vztahuje článek 9 uvedené směrnice; za tím účelem mohou vnitrostátní regulační orgány navázat vhodné formy spolupráce s příslušným finančním orgánem ve svém členském státě; |
| --- | --- |

a)

vnitrostátní regulační orgány informují příslušný finanční orgán svého členského státu a agenturu, pokud mají oprávněné důvody domnívat se, že dochází nebo došlo na velkoobchodních trzích s energií k jednání, které představuje zneužívání trhu ve smyslu směrnice 2003/6/ES a které se dotýká finančních nástrojů, na něž se vztahuje článek 9 uvedené směrnice; za tím účelem mohou vnitrostátní regulační orgány navázat vhodné formy spolupráce s příslušným finančním orgánem ve svém členském státě;

| b) | agentura informuje Evropský orgán pro cenné papíry a trhy a příslušný finanční orgán, pokud má oprávněné důvody domnívat se, že dochází nebo došlo na velkoobchodních trzích s energií k jednání, které představuje zneužívání trhu ve smyslu směrnice 2003/6/ES a které se dotýká finančních nástrojů, na něž se vztahuje článek 9 uvedené směrnice; |
| --- | --- |

b)

agentura informuje Evropský orgán pro cenné papíry a trhy a příslušný finanční orgán, pokud má oprávněné důvody domnívat se, že dochází nebo došlo na velkoobchodních trzích s energií k jednání, které představuje zneužívání trhu ve smyslu směrnice 2003/6/ES a které se dotýká finančních nástrojů, na něž se vztahuje článek 9 uvedené směrnice;

| c) | příslušný finanční orgán členského státu informuje Evropský orgán pro cenné papíry a trhy a agenturu, pokud má oprávněné důvody domnívat se, že k jednání, které porušuje články 3 a 5, dochází nebo došlo na velkoobchodních trzích s energií v jiném členském státě; |
| --- | --- |

c)

příslušný finanční orgán členského státu informuje Evropský orgán pro cenné papíry a trhy a agenturu, pokud má oprávněné důvody domnívat se, že k jednání, které porušuje články 3 a 5, dochází nebo došlo na velkoobchodních trzích s energií v jiném členském státě;

| d) | vnitrostátní regulační orgány informují orgán pro hospodářskou soutěž svého členského státu, Komisi a agenturu, pokud mají oprávněné důvody domnívat se, že na velkoobchodních trzích s energií dochází nebo došlo k jednání, které pravděpodobně představuje porušení práva hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

d)

vnitrostátní regulační orgány informují orgán pro hospodářskou soutěž svého členského státu, Komisi a agenturu, pokud mají oprávněné důvody domnívat se, že na velkoobchodních trzích s energií dochází nebo došlo k jednání, které pravděpodobně představuje porušení práva hospodářské soutěže.

4.   Pokud má agentura podezření, mimo jiné na základě počátečních posouzení nebo analýzy, že došlo k porušení tohoto nařízení, je oprávněna za účelem plnění svých úkolů podle odstavce 1:

| a) | požádat jeden nebo více vnitrostátních regulačních orgánů o poskytnutí všech informací týkajících se porušení, na něž existuje podezření; |
| --- | --- |

a)

požádat jeden nebo více vnitrostátních regulačních orgánů o poskytnutí všech informací týkajících se porušení, na něž existuje podezření;

| b) | požádat jeden nebo více vnitrostátních regulačních orgánů o zahájení vyšetřování porušení, na něž existuje podezření, a učinit příslušná opatření k nápravě zjištěného porušení. O příslušných opatřeních k nápravě zjištěného porušení rozhodne dotčený vnitrostátní regulační orgán; |
| --- | --- |

b)

požádat jeden nebo více vnitrostátních regulačních orgánů o zahájení vyšetřování porušení, na něž existuje podezření, a učinit příslušná opatření k nápravě zjištěného porušení. O příslušných opatřeních k nápravě zjištěného porušení rozhodne dotčený vnitrostátní regulační orgán;

| c) | pokud je toho názoru, že možné porušení má nebo mělo přeshraniční dopad, zřídit a koordinovat vyšetřovací skupinu složenou ze zástupců dotčených vnitrostátních regulačních orgánů za účelem šetření, zda toto nařízení bylo porušeno a ve kterém členském státě k porušení došlo. Je-li to vhodné, agentura může rovněž požádat o účast zástupců příslušného finančního orgánu nebo jiného příslušného orgánu jednoho nebo více členských států ve vyšetřovací skupině. |
| --- | --- |

c)

pokud je toho názoru, že možné porušení má nebo mělo přeshraniční dopad, zřídit a koordinovat vyšetřovací skupinu složenou ze zástupců dotčených vnitrostátních regulačních orgánů za účelem šetření, zda toto nařízení bylo porušeno a ve kterém členském státě k porušení došlo. Je-li to vhodné, agentura může rovněž požádat o účast zástupců příslušného finančního orgánu nebo jiného příslušného orgánu jednoho nebo více členských států ve vyšetřovací skupině.

5.   Vnitrostátní regulační orgán, který obdrží žádost o informace v souladu s odst. 4 písm. a) nebo žádost o zahájení vyšetřování porušení, na něž existuje podezření, v souladu s odst. 4 písm. b), přijme neprodleně potřebná opatření k vyhovění této žádosti. Jestliže tento vnitrostátní regulační orgán není schopen neprodleně poskytnout požadované informace, sdělí agentuře bezodkladně své důvody.

Odchylně od prvního pododstavce můře vnitrostátní regulační orgán odmítnout vyhovět žádosti, pokud:

| a) | by vyhovění žádosti mohlo mít nepříznivý dopad na suverenitu nebo bezpečnost dotčeného členského státu; |
| --- | --- |

a)

by vyhovění žádosti mohlo mít nepříznivý dopad na suverenitu nebo bezpečnost dotčeného členského státu;

| b) | již bylo zahájeno soudní řízení ohledně stejných činů a proti stejným osobám před orgány dotčeného členského státu; nebo |
| --- | --- |

b)

již bylo zahájeno soudní řízení ohledně stejných činů a proti stejným osobám před orgány dotčeného členského státu; nebo

| c) | již byl vydán pravomocný rozsudek ve vztahu k těmto osobám za stejné činy v dotčeném členském státě. |
| --- | --- |

c)

již byl vydán pravomocný rozsudek ve vztahu k těmto osobám za stejné činy v dotčeném členském státě.

Ve všech těchto případech musí vnitrostátní regulační orgán informovat agenturu a poskytnout jí co nejpodrobnější informace o takovém řízení nebo rozsudku.

Vnitrostátní regulační orgány se účastní činnosti vyšetřovací skupiny svolané v souladu s odst. 4 písm. c) a poskytnou veškerou potřebnou pomoc. Činnost vyšetřovací skupiny koordinuje agentura.

6.   Poslední věta čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 713/2009 se nepoužije na agenturu, pokud vykonává své úkoly podle tohoto nařízení.

Článek 17

Profesní tajemství

1.   Na veškeré důvěrné informace přijaté, vyměňované nebo předané podle tohoto nařízení se vztahuje profesní tajemství podle odstavců 2, 3 a 4.

2.   Povinnost dodržovat profesní tajemství se vztahuje na:

| a) | osoby, které pracují nebo pracovaly pro agenturu; |
| --- | --- |

a)

osoby, které pracují nebo pracovaly pro agenturu;

| b) | auditory a experty určené agenturou; |
| --- | --- |

b)

auditory a experty určené agenturou;

| c) | osoby, které pracují nebo pracovaly pro vnitrostátní regulační orgány nebo pro další příslušné orgány; |
| --- | --- |

c)

osoby, které pracují nebo pracovaly pro vnitrostátní regulační orgány nebo pro další příslušné orgány;

| d) | auditory a experty určené vnitrostátními regulačními orgány nebo dalšími příslušnými orgány, kteří přijímají důvěrné informace v souladu s ustanoveními tohoto nařízení. |
| --- | --- |

d)

auditory a experty určené vnitrostátními regulačními orgány nebo dalšími příslušnými orgány, kteří přijímají důvěrné informace v souladu s ustanoveními tohoto nařízení.

3.   Žádné důvěrné informace, které osoby uvedené v odstavci 2 získaly při plnění svých povinností, nesmí být prozrazeny jiné osobě ani orgánu, kromě obecných nebo souhrnných informací, na jejichž základě není možné identifikovat jednotlivého účastníka trhu ani konkrétní trh, aniž jsou dotčeny případy, na které se vztahuje trestní právo nebo jiná ustanovení tohoto nařízení nebo jiné příslušné právní předpisy Unie.

4.   Aniž jsou dotčeny případy, na které se vztahuje trestní právo, může agentura, vnitrostátní regulační orgány, příslušné finanční orgány členských států, Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, úřady nebo osoby, které přijímají důvěrné informace podle tohoto nařízení, použít tyto informace pouze při plnění svých povinností a úkolů. Jiné úřady, orgány nebo osoby mohou tyto informace použít pro účel, pro který jim byly poskytnuty, nebo v souvislosti se správním nebo soudním řízením týkajícím se výslovně plnění těchto úkolů Orgány, které přijímají informace, mohou použit tyto informace pro jiné účely, pokud s tím souhlasí agentura, vnitrostátní regulační orgány, příslušné finanční orgány členských států, Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, úřady nebo osoby, které sdělují informace.

5.   Tento článek nebrání orgánu v členském státě, v souladu s vnitrostátními právními předpisy, ve výměně nebo předávání důvěrných informací, pokud je neobdržel od orgánu jiného členského státu nebo agentury podle tohoto nařízení.

Článek 18

Sankce

Členské státy stanoví sankce za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná pro jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, odrazující a přiměřené a musí odrážet povahu, trvání a závažnost porušení, škody způsobené spotřebitelům a potenciální zisky z obchodování na základě důvěrných informací a manipulace s trhem.

Členské státy oznámí takto stanovené sankce Komisi do 29. června 2013 a neprodleně jí sdělí i všechny následné změny týkající se těchto ustanovení.

Členské státy zajistí, aby vnitrostátní regulační orgán mohl sdělit veřejnosti opatření nebo sankce ukládané za porušení tohoto nařízení, pokud by toto zveřejnění nezpůsobilo zúčastněným stranám nepřiměřenou škodu.

Článek 19

Mezinárodní vztahy

V míře nezbytné pro dosažení cílů stanovených v tomto nařízení a aniž jsou dotčeny příslušné pravomoci členských států a orgánů a institucí Unie, včetně Evropské služby pro vnější činnost, může agentura rozvíjet kontakty a uzavírat správní ujednání s orgány dohledu, mezinárodními organizacemi i se správními orgány třetích zemí, zejména těmi, které ovlivňují velkoobchodní trh Unie s energií, s cílem podpořit harmonizaci regulačního rámce. Tyto dohody nezakládají právní závazky pro Unii a její členské státy, ani nebrání členským státům a jejich příslušným orgánům v uzavírání dvoustranných či vícestranných dohod s orgány dohledu, mezinárodními organizacemi a správními orgány třetích zemí.

Článek 20

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 6 je svěřena Komisi na období pěti let od 28. prosince 2011. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před uplynutím tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před uplynutím každého z těchto období.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 6 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 6 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 21

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Pokud se odkazuje na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 22

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Ustanovení čl. 8 odst. 1, odst. 3 prvního pododstavce a odstavců 4 a 5 se použijí šest měsíců ode dne, kdy Komise přijme příslušné prováděcí akty uvedené v čl. 8 odst. 2 a 6.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 25. října 2011.

Za Evropský parlament

předseda

J. BUZEK

Za Radu

předseda

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 108.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 14. září 2011 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 10. října 2011.

2

(3)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 15.

3

(4)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 36.

4

(5)  Úř. věst. L 96, 12.4.2003, s. 16.

5

(6)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.

7

(8)  Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84.

9

(10)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 55.

10

(11)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94.

11

(12)  Úř. věst. L 193, 18.7.1983, s. 1.

12

(13)  Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 75.

13

(14)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

14

(15)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

15

---

PROHLÁŠENÍ KOMISE

Komise je toho názoru, že prahové hodnoty pro oznamování transakcí ve smyslu čl. 8 odst. 2 písm. a) a informací ve smyslu čl. 8 odst. 6 písm. a) nelze stanovit prostřednictvím prováděcích aktů.

Komise ve vhodných případech předloží legislativní návrh, v němž takové prahové hodnoty stanoví.

---

PROHLÁŠENÍ RADY

V souvislosti s opatřením stanoveným článkem 8 svěřil normotvůrce EU Komisi prováděcí pravomoc v souladu s článkem 291 SFEU. Tento krok je pro Komisi právně závazný, a to navzdory prohlášení, jež Komise učinila ve vztahu k čl. 8 odst. 2 písm. a) a čl. 8 odst. 6 písm. a).

---

| 8.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 326/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 326/17

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1228/2011

ze dne 16. listopadu 2011,

kterým se ruší nařízení Rady (EHS) č. 429/73 o zvláštních ustanoveních pro dovoz určitého zboží, které spadá do působnosti nařízení (EHS) č. 1059/69 a pochází z Turecka, do Společenství

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Zvyšování transparentnosti práva Unie představuje zásadní prvek strategie zlepšování tvorby právních předpisů, kterou orgány Unie provádějí. V této souvislosti je vhodné odstranit z platných právních předpisů akty, které již nemají skutečný účinek. |
| --- | --- |

(1)

Zvyšování transparentnosti práva Unie představuje zásadní prvek strategie zlepšování tvorby právních předpisů, kterou orgány Unie provádějí. V této souvislosti je vhodné odstranit z platných právních předpisů akty, které již nemají skutečný účinek.

| (2) | Nařízení Rady (EHS) č. 429/73 (2) bylo přijato k určení snížené pevné složky dovozního cla na zpracované zemědělské produkty pocházející z Turecka a dovážené v rámci Dodatkového protokolu k Dohodě zakládající přidružení mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tureckem, podepsaného dne 23. listopadu 1970. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Rady (EHS) č. 429/73 (2) bylo přijato k určení snížené pevné složky dovozního cla na zpracované zemědělské produkty pocházející z Turecka a dovážené v rámci Dodatkového protokolu k Dohodě zakládající přidružení mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tureckem, podepsaného dne 23. listopadu 1970.

| (3) | Rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/95 ze dne 22. prosince 1995 o provádění závěrečné etapy celní unie (3) stanoví pravidla pro určování celních poplatků za zpracované zemědělské produkty pocházející z Turecka, které se dovážejí do Evropské unie. Nařízení (EHS) č. 429/73 tudíž zastaralo. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/95 ze dne 22. prosince 1995 o provádění závěrečné etapy celní unie (3) stanoví pravidla pro určování celních poplatků za zpracované zemědělské produkty pocházející z Turecka, které se dovážejí do Evropské unie. Nařízení (EHS) č. 429/73 tudíž zastaralo.

| (4) | Z důvodů právní jistoty a jasnosti by proto mělo být nařízení (EHS) č. 429/73 zrušeno, |
| --- | --- |

(4)

Z důvodů právní jistoty a jasnosti by proto mělo být nařízení (EHS) č. 429/73 zrušeno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Nařízení (EHS) č. 429/73 se zrušuje.

2.   Zrušením aktu uvedeného v odstavci 1 není dotčena skutečnost, že

| a) | akty Unie přijaté na základě aktu uvedeného v odstavci 1 zůstávají v platnosti a |
| --- | --- |

a)

akty Unie přijaté na základě aktu uvedeného v odstavci 1 zůstávají v platnosti a

| b) | změny učiněné aktem uvedeným v odstavci 1 v jiných aktech Unie, které se tímto nařízením nezrušují, zůstávají v platnosti. |
| --- | --- |

b)

změny učiněné aktem uvedeným v odstavci 1 v jiných aktech Unie, které se tímto nařízením nezrušují, zůstávají v platnosti.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 16. listopadu 2011.

Za Evropský parlament

předseda

J. BUZEK

Za Radu

předseda

W. SZCZUKA

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 13. září 2011 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 20. října 2011.

1

(2)  Úř. věst. L 59, 5.3.1973, s. 85.

2

(3)  Úř. věst. L 35, 13.2.1996, s. 1.

3

---

| 8.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 326/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 326/18

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1229/2011

ze dne 16. listopadu 2011

o zrušení některých zastaralých aktů Rady v oblasti společné zemědělské politiky

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 42 první pododstavec a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na akt o přistoupení z roku 1979, a zejména na článek 60, čl. 61 odst. 5 a čl. 72 odst. 1 tohoto aktu,

s ohledem na akt o přistoupení z roku 1985, a zejména na čl. 234 odst. 3 tohoto aktu,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem a požadavkem jednomyslnosti v Radě, jak stanoví čl. 234 odst. 3 aktu o přistoupení z roku 1985 (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Zvyšování transparentnosti práva Unie představuje zásadní prvek strategie zlepšování tvorby právních předpisů, kterou orgány Unie provádějí. V této souvislosti je vhodné odstranit z platných právních předpisů akty, které již nemají skutečný účinek. |
| --- | --- |

(1)

Zvyšování transparentnosti práva Unie představuje zásadní prvek strategie zlepšování tvorby právních předpisů, kterou orgány Unie provádějí. V této souvislosti je vhodné odstranit z platných právních předpisů akty, které již nemají skutečný účinek.

| (2) | Řada nařízení týkajících se společné zemědělské politiky zastarala, třebaže jsou formálně stále platná. |
| --- | --- |

(2)

Řada nařízení týkajících se společné zemědělské politiky zastarala, třebaže jsou formálně stále platná.

| (3) | Nařízení Rady (EHS) č. 2052/69 ze dne 17. října 1969 o financování výdajů Společenstvím vzniklých v souvislosti s prováděním Úmluvy o potravinové pomoci (3) již nemá žádné účinky, protože jeho obsah přejaly následné akty. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení Rady (EHS) č. 2052/69 ze dne 17. října 1969 o financování výdajů Společenstvím vzniklých v souvislosti s prováděním Úmluvy o potravinové pomoci (3) již nemá žádné účinky, protože jeho obsah přejaly následné akty.

| (4) | Nařízení Rady (EHS) č. 1467/70 ze dne 20. července 1970, kterým se stanoví některá obecná pravidla pro intervenci v odvětví surového tabáku (4), již nemá žádné účinky v důsledku několika reforem odvětví tabáku uskutečněných od roku 1992. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení Rady (EHS) č. 1467/70 ze dne 20. července 1970, kterým se stanoví některá obecná pravidla pro intervenci v odvětví surového tabáku (4), již nemá žádné účinky v důsledku několika reforem odvětví tabáku uskutečněných od roku 1992.

| (5) | Nařízení Rady (EHS) č. 3279/75 ze dne 16. prosince 1975 o sjednocení dovozních režimů pro živé rostliny a květinářské produkty uplatňovaných členskými státy vůči třetím zemím (5) již nemá žádné účinky, protože jeho obsah přejaly následné akty. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení Rady (EHS) č. 3279/75 ze dne 16. prosince 1975 o sjednocení dovozních režimů pro živé rostliny a květinářské produkty uplatňovaných členskými státy vůči třetím zemím (5) již nemá žádné účinky, protože jeho obsah přejaly následné akty.

| (6) | Nařízení Rady (EHS) č. 1078/77 ze dne 17. května 1977, kterým se zavádí režim prémií za neuvedení mléka a mléčných výrobků na trh a za přeměnu stád dojnic (6), zavedlo opatření platná do roku 1981, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Rady (EHS) č. 1078/77 ze dne 17. května 1977, kterým se zavádí režim prémií za neuvedení mléka a mléčných výrobků na trh a za přeměnu stád dojnic (6), zavedlo opatření platná do roku 1981, a proto již nemá žádné účinky.

| (7) | Nařízení Rady (EHS) č. 1853/78 ze dne 25. července 1978, kterým se stanovují obecná pravidla v souvislosti se zvláštními opatřeními v odvětví skočcových bobů (7), zavedlo opatření pro provádění nařízení Rady (EHS) č. 2874/77 ze dne 19. prosince 1977, kterým se stanoví zvláštní opatření pro skočcové boby (8), jehož platnost skončila dne 30. září 1984, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení Rady (EHS) č. 1853/78 ze dne 25. července 1978, kterým se stanovují obecná pravidla v souvislosti se zvláštními opatřeními v odvětví skočcových bobů (7), zavedlo opatření pro provádění nařízení Rady (EHS) č. 2874/77 ze dne 19. prosince 1977, kterým se stanoví zvláštní opatření pro skočcové boby (8), jehož platnost skončila dne 30. září 1984, a proto již nemá žádné účinky.

| (8) | Nařízení Rady (EHS) č. 2580/78 ze dne 31. října 1978, kterým se prodlužuje hospodářský rok 1977/78 pro olivový olej, stanoví zvláštní opatření pro toto odvětví a mění nařízení (EHS) č. 878/77 o přepočítacích koeficientech používaných v zemědělství (9), se týkalo pouze hospodářských roků 1977/78 a 1978/79, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(8)

Nařízení Rady (EHS) č. 2580/78 ze dne 31. října 1978, kterým se prodlužuje hospodářský rok 1977/78 pro olivový olej, stanoví zvláštní opatření pro toto odvětví a mění nařízení (EHS) č. 878/77 o přepočítacích koeficientech používaných v zemědělství (9), se týkalo pouze hospodářských roků 1977/78 a 1978/79, a proto již nemá žádné účinky.

| (9) | Nařízení Rady (EHS) č. 1/81 ze dne 1. ledna 1981, kterým se stanoví obecná pravidla k režimu přístupových vyrovnávacích částek pro obiloviny (10), bylo určeno k provádění v přechodném období po přistoupení Řecka k Evropským společenstvím, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení Rady (EHS) č. 1/81 ze dne 1. ledna 1981, kterým se stanoví obecná pravidla k režimu přístupových vyrovnávacích částek pro obiloviny (10), bylo určeno k provádění v přechodném období po přistoupení Řecka k Evropským společenstvím, a proto již nemá žádné účinky.

| (10) | Nařízení Rady (EHS) č. 1946/81 ze dne 30. června 1981 o omezení investičních podpor pro výrobu mléka (11) již nemá žádné účinky, protože jeho obsah přejaly následné akty. |
| --- | --- |

(10)

Nařízení Rady (EHS) č. 1946/81 ze dne 30. června 1981 o omezení investičních podpor pro výrobu mléka (11) již nemá žádné účinky, protože jeho obsah přejaly následné akty.

| (11) | Nařízení Rady (EHS) č. 2989/82 ze dne 9. listopadu 1982 o poskytování podpory pro spotřebu másla v Dánsku, Řecku, Itálii a Lucembursku (12) zavedlo pouze dočasná opatření, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(11)

Nařízení Rady (EHS) č. 2989/82 ze dne 9. listopadu 1982 o poskytování podpory pro spotřebu másla v Dánsku, Řecku, Itálii a Lucembursku (12) zavedlo pouze dočasná opatření, a proto již nemá žádné účinky.

| (12) | Nařízení Rady (EHS) č. 3033/83 ze dne 26. října 1983, kterým se ruší „přístupová“ vyrovnávací částka platná pro likérová vína (13), bylo určeno k provádění v přechodném období po přistoupení Řecka ke Společenstvím, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(12)

Nařízení Rady (EHS) č. 3033/83 ze dne 26. října 1983, kterým se ruší „přístupová“ vyrovnávací částka platná pro likérová vína (13), bylo určeno k provádění v přechodném období po přistoupení Řecka ke Společenstvím, a proto již nemá žádné účinky.

| (13) | Nařízení Rady (EHS) č. 564/84 ze dne 1. března 1984 o pozastavení podpory pro investice v oblasti výroby mléka (14) se vztahovalo pouze na rok 1984, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(13)

Nařízení Rady (EHS) č. 564/84 ze dne 1. března 1984 o pozastavení podpory pro investice v oblasti výroby mléka (14) se vztahovalo pouze na rok 1984, a proto již nemá žádné účinky.

| (14) | Nařízení Rady (EHS) č. 2997/87 ze dne 22. září 1987, kterým se stanoví výše podpory výrobcům v odvětví chmele pro sklizeň v roce 1986 a zvláštní opatření pro některé pěstitelské oblasti (15), zavedlo zvláštní opatření platné do roku 1995, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(14)

Nařízení Rady (EHS) č. 2997/87 ze dne 22. září 1987, kterým se stanoví výše podpory výrobcům v odvětví chmele pro sklizeň v roce 1986 a zvláštní opatření pro některé pěstitelské oblasti (15), zavedlo zvláštní opatření platné do roku 1995, a proto již nemá žádné účinky.

| (15) | Nařízení Rady (EHS) č. 1441/88 ze dne 24. května 1988, kterým se mění nařízení (EHS) č. 822/87 o společné organizaci trhu s vínem (16), zmocnilo Radu k úpravě určitých přechodných ustanovení, která souvisela s přistoupením Portugalska ke Společenstvím, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(15)

Nařízení Rady (EHS) č. 1441/88 ze dne 24. května 1988, kterým se mění nařízení (EHS) č. 822/87 o společné organizaci trhu s vínem (16), zmocnilo Radu k úpravě určitých přechodných ustanovení, která souvisela s přistoupením Portugalska ke Společenstvím, a proto již nemá žádné účinky.

| (16) | Nařízení Rady (EHS) č. 1720/91 ze dne 13. června 1991, kterým se mění nařízení č. 136/66/EHS o zřízení společné organizace trhu s oleji a tuky (17), zavedlo několik výjimečných opatření ve společné organizaci trhu s oleji a tuky, která byla platná nejpozději do 30. června 1992, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(16)

Nařízení Rady (EHS) č. 1720/91 ze dne 13. června 1991, kterým se mění nařízení č. 136/66/EHS o zřízení společné organizace trhu s oleji a tuky (17), zavedlo několik výjimečných opatření ve společné organizaci trhu s oleji a tuky, která byla platná nejpozději do 30. června 1992, a proto již nemá žádné účinky.

| (17) | Nařízení Rady (EHS) č. 740/93 ze dne 17. března 1993, kterým se stanoví vyrovnávací platba Společenství z důvodu definitivního ukončení produkce mléka v Portugalsku (18), zavedlo zvláštní opatření, které mělo být prováděno do roku 1996, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(17)

Nařízení Rady (EHS) č. 740/93 ze dne 17. března 1993, kterým se stanoví vyrovnávací platba Společenství z důvodu definitivního ukončení produkce mléka v Portugalsku (18), zavedlo zvláštní opatření, které mělo být prováděno do roku 1996, a proto již nemá žádné účinky.

| (18) | Nařízení Rady (EHS) č. 741/93 ze dne 17. března 1993 o používání společné intervenční ceny pro olivový olej v Portugalsku (19) bylo určeno k provádění v přechodném období po přistoupení Portugalska ke Společenstvím, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(18)

Nařízení Rady (EHS) č. 741/93 ze dne 17. března 1993 o používání společné intervenční ceny pro olivový olej v Portugalsku (19) bylo určeno k provádění v přechodném období po přistoupení Portugalska ke Společenstvím, a proto již nemá žádné účinky.

| (19) | Nařízení Rady (EHS) č. 744/93 ze dne 17. března 1993, kterým se stanoví obecná pravidla pro použití doplňkového obchodního mechanismu na dodávky jiných výrobků než ovoce a zeleniny v Portugalsku (20), se týkalo použitelnosti nařízení Rady (EHS) č. 3817/92 ze dne 28. prosince 1992, kterým se stanoví obecná pravidla pro použití doplňkového obchodního mechanismu na dovoz jiných výrobků než ovoce a zeleniny do Španělska (21), které bylo následně zrušeno, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(19)

Nařízení Rady (EHS) č. 744/93 ze dne 17. března 1993, kterým se stanoví obecná pravidla pro použití doplňkového obchodního mechanismu na dodávky jiných výrobků než ovoce a zeleniny v Portugalsku (20), se týkalo použitelnosti nařízení Rady (EHS) č. 3817/92 ze dne 28. prosince 1992, kterým se stanoví obecná pravidla pro použití doplňkového obchodního mechanismu na dovoz jiných výrobků než ovoce a zeleniny do Španělska (21), které bylo následně zrušeno, a proto již nemá žádné účinky.

| (20) | Nařízení Rady (ES) č. 2443/96 ze dne 17. prosince 1996 o dodatečných opatřeních pro přímou podporu příjmů producentů nebo odvětví hovězího a telecího masa (22) se vztahovalo pouze na rok 1997, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(20)

Nařízení Rady (ES) č. 2443/96 ze dne 17. prosince 1996 o dodatečných opatřeních pro přímou podporu příjmů producentů nebo odvětví hovězího a telecího masa (22) se vztahovalo pouze na rok 1997, a proto již nemá žádné účinky.

| (21) | Nařízení Rady (ES) č. 2200/97 ze dne 30. října 1997 o zlepšení produkce jablek, hrušek, broskví a nektarinek ve Společenství (23) mělo za cíl zavést zvláštní prémie pro hospodářský rok 1997/98, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(21)

Nařízení Rady (ES) č. 2200/97 ze dne 30. října 1997 o zlepšení produkce jablek, hrušek, broskví a nektarinek ve Společenství (23) mělo za cíl zavést zvláštní prémie pro hospodářský rok 1997/98, a proto již nemá žádné účinky.

| (22) | Nařízení Rady (ES) č. 2330/98 ze dne 22. října 1998 o nabídce náhrady škody některým producentům mléka nebo mléčných výrobků, kteří byli dočasně omezeni ve vykonávání své činnosti (24), se vztahovalo pouze na zvláštní dočasné opatření, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(22)

Nařízení Rady (ES) č. 2330/98 ze dne 22. října 1998 o nabídce náhrady škody některým producentům mléka nebo mléčných výrobků, kteří byli dočasně omezeni ve vykonávání své činnosti (24), se vztahovalo pouze na zvláštní dočasné opatření, a proto již nemá žádné účinky.

| (23) | Nařízení Rady (ES) č. 2800/98 ze dne 15. prosince 1998 o přechodných opatřeních pro společnou zemědělskou politiku s ohledem na zavedení eura (25) mělo stanovit pouze přechodná opatření, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(23)

Nařízení Rady (ES) č. 2800/98 ze dne 15. prosince 1998 o přechodných opatřeních pro společnou zemědělskou politiku s ohledem na zavedení eura (25) mělo stanovit pouze přechodná opatření, a proto již nemá žádné účinky.

| (24) | Nařízení Rady (ES) č. 2802/98 ze dne 17. prosince 1998 o programu dodávek zemědělských produktů do Ruské federace (26) mělo stanovit pouze jednotlivé jednorázové opatření, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(24)

Nařízení Rady (ES) č. 2802/98 ze dne 17. prosince 1998 o programu dodávek zemědělských produktů do Ruské federace (26) mělo stanovit pouze jednotlivé jednorázové opatření, a proto již nemá žádné účinky.

| (25) | Nařízení Rady (ES) č. 660/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2075/92 a kterým se stanoví prémie a zaručená prahová množství pro tabákové listy podle skupiny odrůd a členského státu pro sklizně 1999, 2000 a 2001 (27), se týkalo pouze sklizní v letech 1999, 2000 a 2001, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(25)

Nařízení Rady (ES) č. 660/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2075/92 a kterým se stanoví prémie a zaručená prahová množství pro tabákové listy podle skupiny odrůd a členského státu pro sklizně 1999, 2000 a 2001 (27), se týkalo pouze sklizní v letech 1999, 2000 a 2001, a proto již nemá žádné účinky.

| (26) | Nařízení Rady (ES) č. 546/2002 ze dne 25. března 2002, kterým se stanoví prémie a zaručená prahová množství pro tabákové listy podle skupiny odrůd a členského státu pro sklizně 2002, 2003 a 2004 a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2075/92 (28), se týkalo pouze sklizní v letech 2002, 2003, 2004 a 2005, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(26)

Nařízení Rady (ES) č. 546/2002 ze dne 25. března 2002, kterým se stanoví prémie a zaručená prahová množství pro tabákové listy podle skupiny odrůd a členského státu pro sklizně 2002, 2003 a 2004 a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2075/92 (28), se týkalo pouze sklizní v letech 2002, 2003, 2004 a 2005, a proto již nemá žádné účinky.

| (27) | Nařízení Rady (ES) č. 527/2003 ze dne 17. března 2003, kterým se povoluje nabízení nebo dodávání některých vín dovážených z Argentiny, u nichž mohlo být použito enologických postupů nestanovených v nařízení (ES) č. 1493/1999, k přímé lidské spotřebě (29), mělo zavést odchylku platnou pouze do 31. prosince 2008, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(27)

Nařízení Rady (ES) č. 527/2003 ze dne 17. března 2003, kterým se povoluje nabízení nebo dodávání některých vín dovážených z Argentiny, u nichž mohlo být použito enologických postupů nestanovených v nařízení (ES) č. 1493/1999, k přímé lidské spotřebě (29), mělo zavést odchylku platnou pouze do 31. prosince 2008, a proto již nemá žádné účinky.

| (28) | Z důvodů právní jistoty a jasnosti by měla být uvedená zastaralá nařízení zrušena, |
| --- | --- |

(28)

Z důvodů právní jistoty a jasnosti by měla být uvedená zastaralá nařízení zrušena,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Nařízení (EHS) č. 2052/69, (EHS) č. 1467/70, (EHS) č. 3279/75, (EHS) č. 1078/77, (EHS) č. 1853/78, (EHS) č. 2580/78, (EHS) č. 1/81, (EHS) č. 1946/81, (EHS) č. 2989/82, (EHS) č. 3033/83, (EHS) č. 564/84, (EHS) č. 2997/87, (EHS) č. 1441/88, (EHS) č. 1720/91, (EHS) č. 740/93, (EHS) č. 741/93, (EHS) č. 744/93, (ES) č. 2443/96, (ES) č. 2200/97, (ES) č. 2330/98, (ES) č. 2800/98, (ES) č. 2802/98, (ES) č. 660/1999, (ES) č. 546/2002 a (ES) č. 527/2003 se zrušují.

2.   Zrušením aktů uvedených v odstavci 1 není dotčena skutečnost, že:

| a) | akty Unie přijaté na základě aktů uvedených v odstavci 1 zůstávají v platnosti a |
| --- | --- |

a)

akty Unie přijaté na základě aktů uvedených v odstavci 1 zůstávají v platnosti a

| b) | změny učiněné akty uvedenými v odstavci 1 v jiných aktech Unie, které se tímto nařízením nezrušují, zůstávají v platnosti. |
| --- | --- |

b)

změny učiněné akty uvedenými v odstavci 1 v jiných aktech Unie, které se tímto nařízením nezrušují, zůstávají v platnosti.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 16. listopadu 2011.

Za Evropský parlament

předseda

J. BUZEK

Za Radu

předseda

W. SZCZUKA

---

(1)  Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 72.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 13. září 2011 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 20. října 2011.

2

(3)  Úř. věst. L 263, 21.10.1969, s. 6.

3

(4)  Úř. věst. L 164, 27.7.1970, s. 32.

4

(5)  Úř. věst. L 326, 18.12.1975, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 131, 26.5.1977, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 212, 2.8.1978, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 332, 24.12.1977, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. L 309, 1.11.1978, s. 13.

9

(10)  Úř. věst. L 1, 1.1.1981, s. 1.

10

(11)  Úř. věst. L 197, 20.7.1981, s. 32.

11

(12)  Úř. věst. L 314, 10.11.1982, s. 25.

12

(13)  Úř. věst. L 297, 29.10.1983, s. 1.

13

(14)  Úř. věst. L 61, 2.3.1984, s. 34.

14

(15)  Úř. věst. L 284, 7.10.1987, s. 19.

15

(16)  Úř. věst. L 132, 28.5.1988, s. 1.

16

(17)  Úř. věst. L 162, 26.6.1991, s. 27.

17

(18)  Úř. věst. L 77, 31.3.1993, s. 5.

18

(19)  Úř. věst. L 77, 31.3.1993, s. 7.

19

(20)  Úř. věst. L 77, 31.3.1993, s. 11.

20

(21)  Úř. věst. L 387, 31.12.1992, s. 12.

21

(22)  Úř. věst. L 333, 21.12.1996, s. 2.

22

(23)  Úř. věst. L 303, 6.11.1997, s. 3.

23

(24)  Úř. věst. L 291, 30.10.1998, s. 4.

24

(25)  Úř. věst. L 349, 24.12.1998, s. 8.

25

(26)  Úř. věst. L 349, 24.12.1998, s. 12.

26

(27)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 10.

27

(28)  Úř. věst. L 84, 28.3.2002, s. 4.

28

(29)  Úř. věst. L 78, 25.3.2003, s. 1.

29

---

| 8.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 326/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 326/21

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1230/2011

ze dne 16. listopadu 2011

o zrušení některých zastaralých aktů Rady v oblasti společné obchodní politiky

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Zvyšování transparentnosti práva Unie představuje zásadní prvek strategie zlepšování tvorby právních předpisů, kterou orgány Unie provádějí. V této souvislosti je vhodné odstranit z platných právních předpisů akty, které již nemají skutečný účinek. |
| --- | --- |

(1)

Zvyšování transparentnosti práva Unie představuje zásadní prvek strategie zlepšování tvorby právních předpisů, kterou orgány Unie provádějí. V této souvislosti je vhodné odstranit z platných právních předpisů akty, které již nemají skutečný účinek.

| (2) | Řada aktů týkajících se společné obchodní politiky zastarala, třebaže jsou formálně stále platné. |
| --- | --- |

(2)

Řada aktů týkajících se společné obchodní politiky zastarala, třebaže jsou formálně stále platné.

| (3) | Nařízení Rady (EHS) č. 1471/88 ze dne 16. května 1988, které se týká režimů pro dovoz batátů a maniokového škrobu určených pro zvláštní účely (2), již nemá žádné účinky, protože jeho obsah přejaly následné akty. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení Rady (EHS) č. 1471/88 ze dne 16. května 1988, které se týká režimů pro dovoz batátů a maniokového škrobu určených pro zvláštní účely (2), již nemá žádné účinky, protože jeho obsah přejaly následné akty.

| (4) | Záměrem nařízení Rady (EHS) č. 478/92 ze dne 25. února 1992, kterým se otevírá roční celní kvóta Společenství pro krmivo pro psy nebo kočky, určené pro maloobchodní prodej, kódu KN 2309 10 11, a roční celní kvóta Společenství pro krmivo pro ryby kódu KN ex 2309 90 41, která pocházejí a jsou dovážena z Faerských ostrovů (3), bylo otevřít celní kvótu na rok 1992, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(4)

Záměrem nařízení Rady (EHS) č. 478/92 ze dne 25. února 1992, kterým se otevírá roční celní kvóta Společenství pro krmivo pro psy nebo kočky, určené pro maloobchodní prodej, kódu KN 2309 10 11, a roční celní kvóta Společenství pro krmivo pro ryby kódu KN ex 2309 90 41, která pocházejí a jsou dovážena z Faerských ostrovů (3), bylo otevřít celní kvótu na rok 1992, a proto již nemá žádné účinky.

| (5) | Nařízení Rady (EHS) č. 3125/92 ze dne 26. října 1992 o režimu pro dovoz produktů z odvětví skopového a kozího masa pocházejících z Bosny a Hercegoviny, Chorvatska, Slovinska, Černé hory, Srbska a bývalé Jugoslávské republiky Makedonie do Společenství (4) se zabývalo přechodnou situací, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení Rady (EHS) č. 3125/92 ze dne 26. října 1992 o režimu pro dovoz produktů z odvětví skopového a kozího masa pocházejících z Bosny a Hercegoviny, Chorvatska, Slovinska, Černé hory, Srbska a bývalé Jugoslávské republiky Makedonie do Společenství (4) se zabývalo přechodnou situací, a proto již nemá žádné účinky.

| (6) | Záměrem nařízení Rady (ES) č. 2184/96 ze dne 28. října 1996 o dovozech rýže pocházející a dovážené z Egypta do Společenství (5) bylo snížit cla tak, jak to vyplývalo z mezinárodní dohody, která byla následně nahrazena jinou dohodou podepsanou s Egyptem dne 28. října 2009, jež vstoupila v platnost dne 1. června 2010, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(6)

Záměrem nařízení Rady (ES) č. 2184/96 ze dne 28. října 1996 o dovozech rýže pocházející a dovážené z Egypta do Společenství (5) bylo snížit cla tak, jak to vyplývalo z mezinárodní dohody, která byla následně nahrazena jinou dohodou podepsanou s Egyptem dne 28. října 2009, jež vstoupila v platnost dne 1. června 2010, a proto již nemá žádné účinky.

| (7) | Nařízení Rady (ES) č. 2398/96 ze dne 12. prosince 1996 o otevření celní kvóty pro krůtí maso, které pochází a dováží se z Izraele v rámci dohody o přidružení a prozatímní dohody mezi Evropským společenstvím a Státem Izrael (6), již nemá žádné účinky, protože vycházelo z dohody o přidružení podepsané v roce 1995, která byla následně nahrazena dohodou o přidružení, jež byla podepsána s Izraelem dne 4. listopadu 2009 a vstoupila v platnost dne 1. ledna 2010 a jež stanovila nové celní kvóty. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení Rady (ES) č. 2398/96 ze dne 12. prosince 1996 o otevření celní kvóty pro krůtí maso, které pochází a dováží se z Izraele v rámci dohody o přidružení a prozatímní dohody mezi Evropským společenstvím a Státem Izrael (6), již nemá žádné účinky, protože vycházelo z dohody o přidružení podepsané v roce 1995, která byla následně nahrazena dohodou o přidružení, jež byla podepsána s Izraelem dne 4. listopadu 2009 a vstoupila v platnost dne 1. ledna 2010 a jež stanovila nové celní kvóty.

| (8) | Nařízení Rady (ES) č. 1722/1999 ze dne 29. července 1999 o dovozu otrub, krupičných otrub a jiných zbytků vzniklých proséváním, mletím nebo jiným způsobem zpracování některých obilovin pocházejících z Alžírska, Maroka a Egypta a o dovozu pšenice tvrdé pocházející z Maroka (7) již nemá žádné účinky, protože bylo dočasným nástrojem pro období, než vstoupily v platnost dohoda o přidružení s Alžírskem podepsaná dne 22. dubna 2002, která vstoupila v platnost dne 1. září 2005, s Marokem podepsaná dne 26. února 1996, která vstoupila v platnost dne 1. března 2000 a jejíž přílohy týkající se zemědělství byly pozměněny dohodami, které vstoupily v platnost v letech 2003 a 2005, a s Egyptem podepsaná dne 28. října 2009, která vstoupila v platnost dne 1. června 2010. |
| --- | --- |

(8)

Nařízení Rady (ES) č. 1722/1999 ze dne 29. července 1999 o dovozu otrub, krupičných otrub a jiných zbytků vzniklých proséváním, mletím nebo jiným způsobem zpracování některých obilovin pocházejících z Alžírska, Maroka a Egypta a o dovozu pšenice tvrdé pocházející z Maroka (7) již nemá žádné účinky, protože bylo dočasným nástrojem pro období, než vstoupily v platnost dohoda o přidružení s Alžírskem podepsaná dne 22. dubna 2002, která vstoupila v platnost dne 1. září 2005, s Marokem podepsaná dne 26. února 1996, která vstoupila v platnost dne 1. března 2000 a jejíž přílohy týkající se zemědělství byly pozměněny dohodami, které vstoupily v platnost v letech 2003 a 2005, a s Egyptem podepsaná dne 28. října 2009, která vstoupila v platnost dne 1. června 2010.

| (9) | Nařízení Rady (ES) č. 2798/1999 ze dne 17. prosince 1999, kterým se stanoví obecná pravidla pro dovoz olivového oleje pocházejícího z Tuniska na období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2000 a ruší nařízení (ES) č. 906/98 (8), zavedlo opatření použitelná pouze v roce 2000, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení Rady (ES) č. 2798/1999 ze dne 17. prosince 1999, kterým se stanoví obecná pravidla pro dovoz olivového oleje pocházejícího z Tuniska na období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2000 a ruší nařízení (ES) č. 906/98 (8), zavedlo opatření použitelná pouze v roce 2000, a proto již nemá žádné účinky.

| (10) | Nařízení Rady (ES) č. 215/2000 ze dne 24. ledna 2000, kterým se na rok 2000 obnovují opatření stanovená nařízením (ES) č. 1416/95, kterým se stanoví některé koncese ve formě celních kvót Společenství na rok 1995 pro některé zpracované zemědělské produkty (9), se vztahovalo pouze na rok 2000, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(10)

Nařízení Rady (ES) č. 215/2000 ze dne 24. ledna 2000, kterým se na rok 2000 obnovují opatření stanovená nařízením (ES) č. 1416/95, kterým se stanoví některé koncese ve formě celních kvót Společenství na rok 1995 pro některé zpracované zemědělské produkty (9), se vztahovalo pouze na rok 2000, a proto již nemá žádné účinky.

| (11) | Rozhodnutí Rady 2004/910/ES ze dne 26. dubna 2004 o uzavření dohod ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a jednak Barbadosem, Belize, Konžskou republikou, Fidži, Guyanskou kooperativní republikou, Republikou Pobřeží slonoviny, Jamajkou, Keňskou republikou, Madagaskarskou republikou, Malawiskou republikou, Mauricijskou republikou, Surinamskou republikou, Svatým Kryštofem a Nevisem, Svazijským královstvím, Sjednocenou republikou Tanzanie, Republikou Trinidad a Tobago, Ugandskou republikou, Zambijskou republikou, Zimbabwskou republikou a jednak Indickou republikou o zaručených cenách pro třtinový cukr pro dodací období 2003/2004 a 2004/2005 (10) bylo dočasné povahy, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(11)

Rozhodnutí Rady 2004/910/ES ze dne 26. dubna 2004 o uzavření dohod ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a jednak Barbadosem, Belize, Konžskou republikou, Fidži, Guyanskou kooperativní republikou, Republikou Pobřeží slonoviny, Jamajkou, Keňskou republikou, Madagaskarskou republikou, Malawiskou republikou, Mauricijskou republikou, Surinamskou republikou, Svatým Kryštofem a Nevisem, Svazijským královstvím, Sjednocenou republikou Tanzanie, Republikou Trinidad a Tobago, Ugandskou republikou, Zambijskou republikou, Zimbabwskou republikou a jednak Indickou republikou o zaručených cenách pro třtinový cukr pro dodací období 2003/2004 a 2004/2005 (10) bylo dočasné povahy, a proto již nemá žádné účinky.

| (12) | Nařízení Rady (ES) č. 1923/2004 ze dne 25. října 2004, kterým se stanoví některé koncese ve formě celních kvót Společenství pro některé zpracované zemědělské produkty pro Švýcarskou konfederaci (11), zavedlo opatření platná od 1. května do 31. prosince 2004, a proto již nemá žádné účinky. |
| --- | --- |

(12)

Nařízení Rady (ES) č. 1923/2004 ze dne 25. října 2004, kterým se stanoví některé koncese ve formě celních kvót Společenství pro některé zpracované zemědělské produkty pro Švýcarskou konfederaci (11), zavedlo opatření platná od 1. května do 31. prosince 2004, a proto již nemá žádné účinky.

| (13) | Rozhodnutí Rady 2007/317/ES ze dne 16. dubna 2007 o postoji, který má být jménem Společenství zaujat v Mezinárodní radě pro obiloviny k prodloužení platnosti Úmluvy o obchodu s obilovinami z roku 1995 (12), již nemá žádné účinky, protože jeho obsah přejal následný akt. |
| --- | --- |

(13)

Rozhodnutí Rady 2007/317/ES ze dne 16. dubna 2007 o postoji, který má být jménem Společenství zaujat v Mezinárodní radě pro obiloviny k prodloužení platnosti Úmluvy o obchodu s obilovinami z roku 1995 (12), již nemá žádné účinky, protože jeho obsah přejal následný akt.

| (14) | Řada aktů týkajících se některých zemí po přistoupení těchto zemí k Unii zastarala. |
| --- | --- |

(14)

Řada aktů týkajících se některých zemí po přistoupení těchto zemí k Unii zastarala.

| (15) | Rozhodnutí Rady 98/658/ES ze dne 24. září 1998 o uzavření dodatečného protokolu k Prozatímní dohodě o obchodu a obchodních záležitostech mezi Evropským společenstvím, Evropským společenstvím uhlí a oceli a Evropským společenstvím pro atomovou energii na straně jedné a Republikou Slovinsko na straně druhé a k Evropské dohodě mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Republikou Slovinsko na straně druhé (13) zastaralo po přistoupení Slovinska k Unii. |
| --- | --- |

(15)

Rozhodnutí Rady 98/658/ES ze dne 24. září 1998 o uzavření dodatečného protokolu k Prozatímní dohodě o obchodu a obchodních záležitostech mezi Evropským společenstvím, Evropským společenstvím uhlí a oceli a Evropským společenstvím pro atomovou energii na straně jedné a Republikou Slovinsko na straně druhé a k Evropské dohodě mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Republikou Slovinsko na straně druhé (13) zastaralo po přistoupení Slovinska k Unii.

| (16) | Nařízení Rady (ES) č. 278/2003 ze dne 6. února 2003, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu některých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících z Polska (14), zastaralo po přistoupení Polska k Unii. |
| --- | --- |

(16)

Nařízení Rady (ES) č. 278/2003 ze dne 6. února 2003, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu některých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících z Polska (14), zastaralo po přistoupení Polska k Unii.

| (17) | Nařízení Rady (ES) č. 999/2003 ze dne 2. června 2003, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu některých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících z Maďarska a vývozu některých zpracovaných zemědělských produktů do Maďarska (15), zastaralo po přistoupení Maďarska k Unii. |
| --- | --- |

(17)

Nařízení Rady (ES) č. 999/2003 ze dne 2. června 2003, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu některých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících z Maďarska a vývozu některých zpracovaných zemědělských produktů do Maďarska (15), zastaralo po přistoupení Maďarska k Unii.

| (18) | Nařízení Rady (ES) č. 1039/2003 ze dne 2. června 2003, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu některých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících z Estonska a vývozu některých zpracovaných zemědělských produktů do Estonska (16), zastaralo po přistoupení Estonska k Unii. |
| --- | --- |

(18)

Nařízení Rady (ES) č. 1039/2003 ze dne 2. června 2003, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu některých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících z Estonska a vývozu některých zpracovaných zemědělských produktů do Estonska (16), zastaralo po přistoupení Estonska k Unii.

| (19) | Nařízení Rady (ES) č. 1086/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu některých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících ze Slovinska a vývozu některých zpracovaných zemědělských produktů do Slovinska (17), zastaralo po přistoupení Slovinska k Unii. |
| --- | --- |

(19)

Nařízení Rady (ES) č. 1086/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu některých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících ze Slovinska a vývozu některých zpracovaných zemědělských produktů do Slovinska (17), zastaralo po přistoupení Slovinska k Unii.

| (20) | Nařízení Rady (ES) č. 1087/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu některých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících z Lotyška a vývozu některých zpracovaných zemědělských produktů do Lotyšska (18), zastaralo po přistoupení Lotyšska k Unii. |
| --- | --- |

(20)

Nařízení Rady (ES) č. 1087/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu některých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících z Lotyška a vývozu některých zpracovaných zemědělských produktů do Lotyšska (18), zastaralo po přistoupení Lotyšska k Unii.

| (21) | Nařízení Rady (ES) č. 1088/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu některých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících z Litvy a vývozu některých zpracovaných zemědělských produktů do Litvy (19), zastaralo po přistoupení Litvy k Unii. |
| --- | --- |

(21)

Nařízení Rady (ES) č. 1088/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu některých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících z Litvy a vývozu některých zpracovaných zemědělských produktů do Litvy (19), zastaralo po přistoupení Litvy k Unii.

| (22) | Nařízení Rady (ES) č. 1089/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu některých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících ze Slovenské republiky a vývozu některých zpracovaných zemědělských produktů do Slovenské republiky (20), zastaralo po přistoupení Slovenska k Unii. |
| --- | --- |

(22)

Nařízení Rady (ES) č. 1089/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu některých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících ze Slovenské republiky a vývozu některých zpracovaných zemědělských produktů do Slovenské republiky (20), zastaralo po přistoupení Slovenska k Unii.

| (23) | Nařízení Rady (ES) č. 1090/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu některých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících z České republiky a vývozu některých zpracovaných zemědělských produktů do České republiky (21), zastaralo po přistoupení České republiky k Unii. |
| --- | --- |

(23)

Nařízení Rady (ES) č. 1090/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu některých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících z České republiky a vývozu některých zpracovaných zemědělských produktů do České republiky (21), zastaralo po přistoupení České republiky k Unii.

| (24) | Z důvodů právní jistoty a jasnosti by měly být uvedené zastaralé akty zrušeny, |
| --- | --- |

(24)

Z důvodů právní jistoty a jasnosti by měly být uvedené zastaralé akty zrušeny,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Nařízení (EHS) č. 1471/88, (EHS) č. 478/92, (EHS) č. 3125/92, (ES) č. 2184/96, (ES) č. 2398/96, (ES) č. 1722/1999, (ES) č. 2798/1999, (ES) č. 215/2000, (ES) č. 278/2003, (ES) č. 999/2003, (ES) č. 1039/2003, (ES) č. 1086/2003, (ES) č. 1087/2003, (ES) č. 1088/2003, (ES) č. 1089/2003, (ES) č. 1090/2003, (ES) č. 1923/2004 a rozhodnutí 98/658/ES, 2004/910/ES, 2007/317/ES se zrušují.

2.   Zrušením aktů uvedených v odstavci 1 není dotčena skutečnost, že

| a) | akty Unie přijaté na základě aktů uvedených v odstavci 1 zůstávají v platnosti a |
| --- | --- |

a)

akty Unie přijaté na základě aktů uvedených v odstavci 1 zůstávají v platnosti a

| b) | změny učiněné akty uvedenými v odstavci 1 v jiných aktech Unie, které se tímto nařízením nezrušují, zůstávají v platnosti. |
| --- | --- |

b)

změny učiněné akty uvedenými v odstavci 1 v jiných aktech Unie, které se tímto nařízením nezrušují, zůstávají v platnosti.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 16. listopadu 2011.

Za Evropský parlament

předseda

J. BUZEK

Za Radu

předseda

W. SZCZUKA

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 13. září 2011 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 20. října 2011.

1

(2)  Úř. věst L 134, 31.5.1988, s. 1.

2

(3)  Úř. věst L 55, 29.2.1992, s. 2.

3

(4)  Úř. věst L 313, 30.10.1992, s. 3.

4

(5)  Úř. věst L 292, 15.11.1996, s. 1.

5

(6)  Úř. věst L 327, 18.12.1996, s. 7.

6

(7)  Úř. věst L 203, 3.8.1999, s. 16.

7

(8)  Úř. věst L 340, 31.12.1999, s. 1.

8

(9)  Úř. věst L 24, 29.1.2000, s. 9.

9

(10)  Úř. věst L 391, 31.12.2004, s. 1.

10

(11)  Úř. věst L 331, 5.11.2004, s. 9.

11

(12)  Úř. věst L 119, 9.5.2007, s. 30.

12

(13)  Úř. věst L 314, 24.11.1998, s. 6.

13

(14)  Úř. věst L 42, 15.2.2003, s. 1.

14

(15)  Úř. věst L 146, 13.6.2003, s. 10.

15

(16)  Úř. věst L 151, 19.6.2003, s. 1.

16

(17)  Úř. věst L 163, 1.7.2003, s. 1.

17

(18)  Úř. věst L 163, 1.7.2003, s. 19.

18

(19)  Úř. věst L 163, 1.7.2003, s. 38.

19

(20)  Úř. věst L 163, 1.7.2003, s. 56.

20

(21)  Úř. věst L 163, 1.7.2003, s. 73.

21

---

| 8.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 326/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 326/24

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1231/2011

ze dne 16. listopadu 2011,

kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 378/2007, pokud jde o prováděcí pravidla pro dobrovolné odlišení přímých plateb v rámci společné zemědělské politiky

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Rady (ES) č. 378/2007 ze dne 27. března 2007 o pravidlech pro dobrovolné odlišení přímých plateb podle nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (3), jsou Komisi svěřeny pravomoci k provedení některých ustanovení zmíněného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Rady (ES) č. 378/2007 ze dne 27. března 2007 o pravidlech pro dobrovolné odlišení přímých plateb podle nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (3), jsou Komisi svěřeny pravomoci k provedení některých ustanovení zmíněného nařízení.

| (2) | V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost je třeba pravomoci svěřené Komisi nařízením (ES) č. 378/2007 sladit s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

(2)

V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost je třeba pravomoci svěřené Komisi nařízením (ES) č. 378/2007 sladit s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie.

| (3) | Za účelem zajištění jednotných podmínek provádění nařízení (ES) č. 378/2007 by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. |
| --- | --- |

(3)

Za účelem zajištění jednotných podmínek provádění nařízení (ES) č. 378/2007 by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci.

| (4) | Prováděcí pravomoci týkající se příjímání zvláštních ustanovení pro začlenění dobrovolného odlišení do programů rozvoje venkova a o finančním řízení dobrovolného odlišení by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (4). |
| --- | --- |

(4)

Prováděcí pravomoci týkající se příjímání zvláštních ustanovení pro začlenění dobrovolného odlišení do programů rozvoje venkova a o finančním řízení dobrovolného odlišení by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (4).

| (5) | Komise by měla prováděcími akty, a vzhledem k jejich zvláštní povaze bez použití nařízení (EU) č. 182/2011, stanovit čisté částky vyplývající z uplatnění dobrovolného odlišení. |
| --- | --- |

(5)

Komise by měla prováděcími akty, a vzhledem k jejich zvláštní povaze bez použití nařízení (EU) č. 182/2011, stanovit čisté částky vyplývající z uplatnění dobrovolného odlišení.

| (6) | Nařízení (ES) č. 378/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(6)

Nařízení (ES) č. 378/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 378/2007 se mění takto:

| 1) | v čl. 4 odst. 1 se návětí nahrazuje tímto:
  „1.   Čisté částky vyplývající z uplatnění dobrovolného odlišení stanoví Komise prováděcími akty, aniž se použije článek 6a, na základě:“; |
| --- | --- |

1)

v čl. 4 odst. 1 se návětí nahrazuje tímto:

„1.   Čisté částky vyplývající z uplatnění dobrovolného odlišení stanoví Komise prováděcími akty, aniž se použije článek 6a, na základě:“;

| 2) | článek 6 se nahrazuje tímto:
  „Článek 6
  1.   Komise přijme prováděcími akty zvláštní ustanovení pro začlenění dobrovolného odlišení do programů rozvoje venkova. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 6a odst. 1.
  2.   Komise přijme prováděcími akty zvláštní ustanovení pro finanční řízení dobrovolného odlišení.Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 6a odst. 2.“; |
| --- | --- |

2)

článek 6 se nahrazuje tímto:

„Článek 6

1.   Komise přijme prováděcími akty zvláštní ustanovení pro začlenění dobrovolného odlišení do programů rozvoje venkova. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 6a odst. 1.

2.   Komise přijme prováděcími akty zvláštní ustanovení pro finanční řízení dobrovolného odlišení.Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 6a odst. 2.“;

| 3) | vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 6a
  1.   Komisi je nápomocen Výbor pro rozvoj venkova zřízený nařízením (ES) č. 1698/2005. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011 (5).
  Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
  2.   Komisi je nápomocen Výbor zemědělských fondů zřízený nařízením (ES) č. 1290/2005. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
  Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. |
| --- | --- |

3)

vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 6a

1.   Komisi je nápomocen Výbor pro rozvoj venkova zřízený nařízením (ES) č. 1698/2005. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011 (5).

Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Komisi je nápomocen Výbor zemědělských fondů zřízený nařízením (ES) č. 1290/2005. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 16. listopadu 2011.

Za Evropský parlament

předseda

J. BUZEK

Za Radu

předseda

W. SZCZUKA

---

(1)  Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 87.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 13. září 2011 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 20. října 2011.

2

(3)  Úř. věst. L 95, 5.4.2007, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).“

5

---

| 8.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 326/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 326/26

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1232/2011

ze dne 16. listopadu 2011,

kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 428/2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití (přepracované znění) (2), vyžaduje, aby zboží dvojího užití (včetně softwaru a technologií) podléhalo účinné kontrole při vývozu z Unie či tranzitu přes území Unie nebo v rámci dodávek do třetí země na základě zprostředkovatelských služeb poskytovaných zprostředkovatelem se sídlem v Unii nebo v Unii usazeným. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití (přepracované znění) (2), vyžaduje, aby zboží dvojího užití (včetně softwaru a technologií) podléhalo účinné kontrole při vývozu z Unie či tranzitu přes území Unie nebo v rámci dodávek do třetí země na základě zprostředkovatelských služeb poskytovaných zprostředkovatelem se sídlem v Unii nebo v Unii usazeným.

| (2) | Je žádoucí dosáhnout jednotného a konzistentního uplatňování kontrol v celé Unii s cílem zabránit nekalé hospodářské soutěži mezi vývozci v Unii, harmonizovat oblast působnosti všeobecných vývozních povolení Unie a podmínek jejich používání vývozci v Unii a zajistit účinnost a účelnost bezpečnostních kontrol v Unii. |
| --- | --- |

(2)

Je žádoucí dosáhnout jednotného a konzistentního uplatňování kontrol v celé Unii s cílem zabránit nekalé hospodářské soutěži mezi vývozci v Unii, harmonizovat oblast působnosti všeobecných vývozních povolení Unie a podmínek jejich používání vývozci v Unii a zajistit účinnost a účelnost bezpečnostních kontrol v Unii.

| (3) | Komise ve svém sdělení ze dne 18. prosince 2006 nastínila myšlenku vytvoření nových všeobecných vývozních povolení Unie s cílem podpořit konkurenceschopnost průmyslu a vytvořit rovné podmínky pro všechny vývozce v Unii při vývozu některého specifického zboží dvojího užití do některých specifických míst určení a současně zajistit vysokou úroveň bezpečnosti a plné dodržování mezinárodních závazků. |
| --- | --- |

(3)

Komise ve svém sdělení ze dne 18. prosince 2006 nastínila myšlenku vytvoření nových všeobecných vývozních povolení Unie s cílem podpořit konkurenceschopnost průmyslu a vytvořit rovné podmínky pro všechny vývozce v Unii při vývozu některého specifického zboží dvojího užití do některých specifických míst určení a současně zajistit vysokou úroveň bezpečnosti a plné dodržování mezinárodních závazků.

| (4) | Nařízení (ES) č. 428/2009 zrušilo nařízení (ES) č. 1334/2000 ze dne 22. června 2000, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití (3) s účinkem ode dne 27. srpna 2009. Příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 1334/2000 se však nadále použijí pro žádosti o vývozní povolení podané před uvedeným dnem. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (ES) č. 428/2009 zrušilo nařízení (ES) č. 1334/2000 ze dne 22. června 2000, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití (3) s účinkem ode dne 27. srpna 2009. Příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 1334/2000 se však nadále použijí pro žádosti o vývozní povolení podané před uvedeným dnem.

| (5) | Aby mohla být zavedena nová všeobecná vývozní povolení Unie pro vývoz některého specifického zboží dvojího užití do některých specifických míst určení, je třeba změnit příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 428/2009 doplněním nových příloh. |
| --- | --- |

(5)

Aby mohla být zavedena nová všeobecná vývozní povolení Unie pro vývoz některého specifického zboží dvojího užití do některých specifických míst určení, je třeba změnit příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 428/2009 doplněním nových příloh.

| (6) | Příslušné orgány členského státu, v němž je usazen vývozce, by měly mít možnost zakázat použití všeobecných vývozních povolení Unie v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení (ES) č. 428/2009 ve znění tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Příslušné orgány členského státu, v němž je usazen vývozce, by měly mít možnost zakázat použití všeobecných vývozních povolení Unie v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení (ES) č. 428/2009 ve znění tohoto nařízení.

| (7) | Od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost jsou zbrojní embarga v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky Unie přijímána rozhodnutími Rady. Podle článku 9 Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních jsou právní účinky společných postojů Rady, které byly přijaty podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii ještě před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost, zachovány až do jejich zrušení, zániku nebo změny za použití Smluv. |
| --- | --- |

(7)

Od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost jsou zbrojní embarga v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky Unie přijímána rozhodnutími Rady. Podle článku 9 Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních jsou právní účinky společných postojů Rady, které byly přijaty podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii ještě před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost, zachovány až do jejich zrušení, zániku nebo změny za použití Smluv.

| (8) | Nařízení (ES) č. 428/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(8)

Nařízení (ES) č. 428/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 428/2009 se mění takto:

| 1) | V článku 2 se bod 9 nahrazuje tímto:






  „9) | „všeobecným vývozním povolením Unie“ vývozní povolení pro vývozy do některých zemí určení, které je k dispozici všem vývozcům, kteří dodržují podmínky a požadavky pro použití uvedené v přílohách IIa až IIf.“ |
| --- | --- | --- |

1)

V článku 2 se bod 9 nahrazuje tímto:

„9)

„všeobecným vývozním povolením Unie“ vývozní povolení pro vývozy do některých zemí určení, které je k dispozici všem vývozcům, kteří dodržují podmínky a požadavky pro použití uvedené v přílohách IIa až IIf.“

| 2) | V čl. 4 odst. 2 se slova „o němž bylo rozhodnuto společným postojem nebo společnou akcí“ nahrazují slovy „uložené rozhodnutím nebo společným postojem“. |
| --- | --- |

2)

V čl. 4 odst. 2 se slova „o němž bylo rozhodnuto společným postojem nebo společnou akcí“ nahrazují slovy „uložené rozhodnutím nebo společným postojem“.

| 3) | Článek 9 se mění takto:






  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   Pro určité vývozy uvedené v přílohách IIa až IIf se tímto nařízením zavádí všeobecná vývozní povolení Unie.
  Příslušné orgány členského státu, v němž je usazen vývozce, mohou vývozci používání těchto povolení zakázat, pokud existuje důvodné podezření, že nebude schopen dodržet podmínky tohoto povolení nebo ustanovení právních předpisů upravujících kontrolu vývozu.
  Příslušné orgány členských států si předávají informace o vývozcích, kterým bylo odepřeno právo používat všeobecné vývozní povolení Unie, pokud nedojdou k závěru, že se vývozce nebude pokoušet o vývoz zboží dvojího užití prostřednictvím jiného členského státu. Pro tento účel se použije systém uvedený v čl. 19 odst. 4.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Článek 9 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Pro určité vývozy uvedené v přílohách IIa až IIf se tímto nařízením zavádí všeobecná vývozní povolení Unie.

Příslušné orgány členského státu, v němž je usazen vývozce, mohou vývozci používání těchto povolení zakázat, pokud existuje důvodné podezření, že nebude schopen dodržet podmínky tohoto povolení nebo ustanovení právních předpisů upravujících kontrolu vývozu.

Příslušné orgány členských států si předávají informace o vývozcích, kterým bylo odepřeno právo používat všeobecné vývozní povolení Unie, pokud nedojdou k závěru, že se vývozce nebude pokoušet o vývoz zboží dvojího užití prostřednictvím jiného členského státu. Pro tento účel se použije systém uvedený v čl. 19 odst. 4.“;

| b) | v odstavci 4 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | musí vyloučit z oblasti své působnosti zboží uvedené v příloze IIg;“; |
| --- | --- | --- |

b)

v odstavci 4 se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

musí vyloučit z oblasti své působnosti zboží uvedené v příloze IIg;“;

| c) | v odst. 4 písm. c) se slova „o němž bylo rozhodnuto společným postojem nebo společnou akcí“ nahrazují slovy „uložené rozhodnutím nebo společným postojem“. |
| --- | --- |

c)

v odst. 4 písm. c) se slova „o němž bylo rozhodnuto společným postojem nebo společnou akcí“ nahrazují slovy „uložené rozhodnutím nebo společným postojem“.

| 4) | V čl. 11 odst. 1 první větě se odkaz na „přílohu II“ nahrazuje odkazem na „přílohu IIa“. |
| --- | --- |

4)

V čl. 11 odst. 1 první větě se odkaz na „přílohu II“ nahrazuje odkazem na „přílohu IIa“.

| 5) | V čl. 12 odst. 1 písm. b) se slova „společným postojem nebo společnou akcí“ nahrazují slovy „rozhodnutím nebo společnou akcí“. |
| --- | --- |

5)

V čl. 12 odst. 1 písm. b) se slova „společným postojem nebo společnou akcí“ nahrazují slovy „rozhodnutím nebo společnou akcí“.

| 6) | V článku 13 se odstavec 6 nahrazuje tímto:
  „6.   Veškerá oznámení požadovaná podle tohoto článku se provádějí bezpečnými elektronickými prostředky, včetně systému uvedeného v čl. 19 odst. 4.“ |
| --- | --- |

6)

V článku 13 se odstavec 6 nahrazuje tímto:

„6.   Veškerá oznámení požadovaná podle tohoto článku se provádějí bezpečnými elektronickými prostředky, včetně systému uvedeného v čl. 19 odst. 4.“

| 7) | Článek 19 se mění takto:






  a) | v odst. 2 písm. a) se slova „všeobecných vývozních povolení Společenství“ nahrazují slovy „všeobecných vývozních povolení Unie“; |
| --- | --- | --- |

7)

Článek 19 se mění takto:

a)

v odst. 2 písm. a) se slova „všeobecných vývozních povolení Společenství“ nahrazují slovy „všeobecných vývozních povolení Unie“;

| b) | odstavec 4 nahrazuje tímto:
  „4.   Komise po konzultaci s Koordinační skupinou pro dvojí užití zřízenou podle článku 23 vytvoří bezpečný a zašifrovaný systém výměny informací mezi členskými státy a, je-li to vhodné, Komisí. Evropský parlament je informován o rozpočtu tohoto systému, jeho rozvoji, dočasné i konečné struktuře a fungování a o nákladech na provoz sítě.“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.   Komise po konzultaci s Koordinační skupinou pro dvojí užití zřízenou podle článku 23 vytvoří bezpečný a zašifrovaný systém výměny informací mezi členskými státy a, je-li to vhodné, Komisí. Evropský parlament je informován o rozpočtu tohoto systému, jeho rozvoji, dočasné i konečné struktuře a fungování a o nákladech na provoz sítě.“

| 8) | V článku 23 se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „3.   Komise každoročně předkládá Evropskému parlamentu zprávu o činnosti, šetřeních a konzultacích Koordinační skupiny pro dvojí užití, přičemž se na tyto zprávy vztahuje článek 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (4). |
| --- | --- |

8)

V článku 23 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„3.   Komise každoročně předkládá Evropskému parlamentu zprávu o činnosti, šetřeních a konzultacích Koordinační skupiny pro dvojí užití, přičemž se na tyto zprávy vztahuje článek 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (4).

| 9) | Článek 25 se nahrazuje tímto:
  „Článek 25
  1.   Každý členský stát uvědomí Komisi o právních a správních předpisech přijatých k provedení tohoto nařízení, včetně opatření uvedených v článku 24. Komise předá tyto informace ostatním členským státům.
  2.   Každé tři roky Komise přezkoumává provádění tohoto nařízení a předkládá Evropskému parlamentu a Radě souhrnnou zprávu o jeho uplatňování a o hodnocení jeho dopadu, která může zahrnovat návrhy na jeho změnu. Členské státy poskytnou Komisi veškeré příslušné informace pro vypracování zprávy.
  3.   Zvláštní oddíly zprávy pojednávají o:






  a) | Koordinační skupině pro dvojí užití a její činnosti. Informace, které Komise poskytuje o šetřeních a konzultacích Koordinační skupiny pro dvojí užití, se považují za důvěrné ve smyslu článku 4 nařízení (ES) č. 1049/2001. Informace se v každém případě považují za důvěrné, pokud by jejich zveřejnění mohlo mít závažné nepříznivé důsledky pro osobu, která je poskytla nebo která je zdrojem těchto informací; |
| --- | --- | --- |

9)

Článek 25 se nahrazuje tímto:

„Článek 25

1.   Každý členský stát uvědomí Komisi o právních a správních předpisech přijatých k provedení tohoto nařízení, včetně opatření uvedených v článku 24. Komise předá tyto informace ostatním členským státům.

2.   Každé tři roky Komise přezkoumává provádění tohoto nařízení a předkládá Evropskému parlamentu a Radě souhrnnou zprávu o jeho uplatňování a o hodnocení jeho dopadu, která může zahrnovat návrhy na jeho změnu. Členské státy poskytnou Komisi veškeré příslušné informace pro vypracování zprávy.

3.   Zvláštní oddíly zprávy pojednávají o:

a)

Koordinační skupině pro dvojí užití a její činnosti. Informace, které Komise poskytuje o šetřeních a konzultacích Koordinační skupiny pro dvojí užití, se považují za důvěrné ve smyslu článku 4 nařízení (ES) č. 1049/2001. Informace se v každém případě považují za důvěrné, pokud by jejich zveřejnění mohlo mít závažné nepříznivé důsledky pro osobu, která je poskytla nebo která je zdrojem těchto informací;

| b) | uplatňování čl. 19 odst. 4 a informují o fázi, jíž bylo dosaženo při vytváření bezpečného a zašifrovaného systému výměny informací mezi členskými státy a Komisí; |
| --- | --- |

b)

uplatňování čl. 19 odst. 4 a informují o fázi, jíž bylo dosaženo při vytváření bezpečného a zašifrovaného systému výměny informací mezi členskými státy a Komisí;

| c) | uplatňování čl. 15 odst. 1; |
| --- | --- |

c)

uplatňování čl. 15 odst. 1;

| d) | uplatňování čl. 15 odst. 2; |
| --- | --- |

d)

uplatňování čl. 15 odst. 2;

| e) | úplných informacích o opatřeních, která členské státy přijaly podle článku 24 a oznámily Komisi podle odstavce 1 tohoto článku. |
| --- | --- |

e)

úplných informacích o opatřeních, která členské státy přijaly podle článku 24 a oznámily Komisi podle odstavce 1 tohoto článku.

4.   Komise nejpozději do 31. prosince 2013 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž zhodnotí uplatňování tohoto nařízení a zejména se zaměří na uplatňování přílohy IIb (všeobecného vývozního povolení Unie č. EU002) a k této zprávě případně připojí legislativní návrh na změnu tohoto nařízení, zejména pokud jde o zásilky nízké hodnoty.“

| 10) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 25a
  Aniž jsou dotčena ustanovení týkající se dohod o vzájemné správní pomoci nebo protokolů o celních záležitostech uzavřených mezi Unií a třetími zeměmi, může Rada pověřit Komisi, aby sjednala dohody se třetími zeměmi, které stanoví vzájemné uznávání vývozních kontrol zboží dvojího užití, na něž se vztahuje toto nařízení, a zejména aby zrušila požadavky na povolení v případě zpětného vývozu v rámci Unie. Tato jednání jsou vedena v souladu s postupy stanovenými v čl. 207 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie a případně Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii.“ |
| --- | --- |

10)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 25a

Aniž jsou dotčena ustanovení týkající se dohod o vzájemné správní pomoci nebo protokolů o celních záležitostech uzavřených mezi Unií a třetími zeměmi, může Rada pověřit Komisi, aby sjednala dohody se třetími zeměmi, které stanoví vzájemné uznávání vývozních kontrol zboží dvojího užití, na něž se vztahuje toto nařízení, a zejména aby zrušila požadavky na povolení v případě zpětného vývozu v rámci Unie. Tato jednání jsou vedena v souladu s postupy stanovenými v čl. 207 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie a případně Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii.“

| 11) | Příloha II se označuje jako příloha IIa a mění se takto:






  a) | název se nahrazuje tímto:
  „VŠEOBECNÉ VÝVOZNÍ POVOLENÍ UNIE Č. EU001

  (podle čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení)
  Vývoz do Austrálie, Kanady, Japonska, Norska, na Nový Zéland, do Švýcarska včetně Lichtenštejnska, do Spojených států amerických
  Vydávající orgán: Evropská unie“; |
| --- | --- | --- |

11)

Příloha II se označuje jako příloha IIa a mění se takto:

a)

název se nahrazuje tímto:

„VŠEOBECNÉ VÝVOZNÍ POVOLENÍ UNIE Č. EU001

(podle čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení)

Vývoz do Austrálie, Kanady, Japonska, Norska, na Nový Zéland, do Švýcarska včetně Lichtenštejnska, do Spojených států amerických

Vydávající orgán: Evropská unie“;

| b) | Část 1 se nahrazuje tímto:
  „Část 1

  Toto všeobecné vývozní povolení se vztahuje na veškeré zboží dvojího užití uvedené v jakékoli položce v příloze I tohoto nařízení, kromě zboží uvedeného v příloze IIg.“; |
| --- | --- |

b)

Část 1 se nahrazuje tímto:

„Část 1

Toto všeobecné vývozní povolení se vztahuje na veškeré zboží dvojího užití uvedené v jakékoli položce v příloze I tohoto nařízení, kromě zboží uvedeného v příloze IIg.“;

| c) | část 2 se zrušuje; |
| --- | --- |

c)

část 2 se zrušuje;

| d) | část 3 se označuje jako část 2 a mění se takto:






  i) | v prvním pododstavci se výraz „Společenství“ nahrazuje výrazem „Unie“ v odpovídajících mluvnických tvarech, |
| --- | --- | --- |

d)

část 3 se označuje jako část 2 a mění se takto:

i)

v prvním pododstavci se výraz „Společenství“ nahrazuje výrazem „Unie“ v odpovídajících mluvnických tvarech,

| ii) | výraz „Švýcarsko“ se nahrazuje výrazem „Švýcarsko včetně Lichtenštejnska“ v odpovídajících mluvnických tvarech, |
| --- | --- |

ii)

výraz „Švýcarsko“ se nahrazuje výrazem „Švýcarsko včetně Lichtenštejnska“ v odpovídajících mluvnických tvarech,

| iii) | slova „všeobecné vývozní povolení Společenství“ a „toto všeobecné vývozní povolení Společenství“se nahrazují slovy „toto povolení“ v odpovídajících mluvnických tvarech, |
| --- | --- |

iii)

slova „všeobecné vývozní povolení Společenství“ a „toto všeobecné vývozní povolení Společenství“se nahrazují slovy „toto povolení“ v odpovídajících mluvnických tvarech,

| iv) | slova „o němž bylo rozhodnuto společným postojem nebo společnou akcí“ se nahrazují slovy „uložené rozhodnutím nebo společným postojem“. |
| --- | --- |

iv)

slova „o němž bylo rozhodnuto společným postojem nebo společnou akcí“ se nahrazují slovy „uložené rozhodnutím nebo společným postojem“.

| 12) | Vkládají se nové přílohy IIb až IIg stanovené v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

12)

Vkládají se nové přílohy IIb až IIg stanovené v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třicátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 16. listopadu 2011.

Za Evropský parlament

předseda

J. BUZEK

Za Radu

předseda

W. SZCZUKA

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 27. září 2011 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 27. října 2011.

1

(2)  Úř. věst. L 134, 29.5.2009, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 159, 30.6.2000, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.“

4

---

PŘÍLOHA

PŘÍLOHA IIb

VŠEOBECNÉ VÝVOZNÍ POVOLENÍ UNIE č. EU002

(podle čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení)

Povolení pro vývoz určitého zboží dvojího užití do určitých míst určení

Vydávající orgán: Evropská unie

Část 1 –   Zboží

Toto všeobecné vývozní povolení se vztahuje na toto zboží dvojího užití stanovené v příloze I tohoto nařízení:

| — | 1A001 |
| --- | --- |

—

1A001

| — | 1A003 |
| --- | --- |

—

1A003

| — | 1A004 |
| --- | --- |

—

1A004

| — | 1C003 b -c |
| --- | --- |

—

1C003 b -c

| — | 1C004 |
| --- | --- |

—

1C004

| — | 1C005 |
| --- | --- |

—

1C005

| — | 1C006 |
| --- | --- |

—

1C006

| — | 1C008 |
| --- | --- |

—

1C008

| — | 1C009 |
| --- | --- |

—

1C009

| — | 2B008 |
| --- | --- |

—

2B008

| — | 3A001a3 |
| --- | --- |

—

3A001a3

| — | 3A001a6-12 |
| --- | --- |

—

3A001a6-12

| — | 3A002c-f |
| --- | --- |

—

3A002c-f

| — | 3C001 |
| --- | --- |

—

3C001

| — | 3C002 |
| --- | --- |

—

3C002

| — | 3C003 |
| --- | --- |

—

3C003

| — | 3C004 |
| --- | --- |

—

3C004

| — | 3C005 |
| --- | --- |

—

3C005

| — | 3C006 |
| --- | --- |

—

3C006

Část 2 –   Místa určení

Toto povolení je platné v celé Unii pro vývoz do těchto míst určení:

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Chorvatsko |
| --- | --- |

—

Chorvatsko

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

| — | Jihoafrická republika |
| --- | --- |

—

Jihoafrická republika

| — | Jižní Korea |
| --- | --- |

—

Jižní Korea

| — | Turecko |
| --- | --- |

—

Turecko

Část 3 –   Podmínky a požadavky pro používání

| 1. | Toto povolení nepovoluje vývoz zboží, jestliže:






  1) | vývozce byl informován příslušnými orgány členského státu, ve kterém je usazen, stanovenými v čl. 9 odst. 6 tohoto nařízení, že dotčené zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno:






  a) | k užití ve spojení s vývojem chemických, biologických nebo jaderných zbraní nebo jiných jaderných výbušných zařízení, jejich výrobou, nakládáním s nimi, jejich provozem, údržbou, skladováním, zjišťováním, identifikací nebo rozšiřováním nebo s vývojem, výrobou, údržbou nebo skladováním raketových systémů schopných takové zbraně nést; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Toto povolení nepovoluje vývoz zboží, jestliže:

1)

vývozce byl informován příslušnými orgány členského státu, ve kterém je usazen, stanovenými v čl. 9 odst. 6 tohoto nařízení, že dotčené zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno:

a)

k užití ve spojení s vývojem chemických, biologických nebo jaderných zbraní nebo jiných jaderných výbušných zařízení, jejich výrobou, nakládáním s nimi, jejich provozem, údržbou, skladováním, zjišťováním, identifikací nebo rozšiřováním nebo s vývojem, výrobou, údržbou nebo skladováním raketových systémů schopných takové zbraně nést;

| b) | pro vojenské konečné použití podle definice v čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení v zemi, na kterou se vztahuje zbrojní embargo uložené rozhodnutím nebo společným postojem přijatým Radou nebo rozhodnutím Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě nebo zbrojní embargo uložené závaznou rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů, nebo |
| --- | --- |

b)

pro vojenské konečné použití podle definice v čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení v zemi, na kterou se vztahuje zbrojní embargo uložené rozhodnutím nebo společným postojem přijatým Radou nebo rozhodnutím Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě nebo zbrojní embargo uložené závaznou rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů, nebo

| c) | k použití jako díly nebo součásti zboží uvedeného ve vnitrostátním seznamu vojenského materiálu, které bylo vyvezeno z území dotčeného členského státu bez povolení nebo v rozporu s povolením, které ukládají právní předpisy tohoto členského státu; |
| --- | --- |

c)

k použití jako díly nebo součásti zboží uvedeného ve vnitrostátním seznamu vojenského materiálu, které bylo vyvezeno z území dotčeného členského státu bez povolení nebo v rozporu s povolením, které ukládají právní předpisy tohoto členského státu;

| 2) | vývozce si je vzhledem ke své povinnosti postupovat s náležitou péčí vědom toho, že dotyčné zboží je zcela nebo zčásti určeno k jednomu z použití uvedených v prvním pododstavci; |
| --- | --- |

2)

vývozce si je vzhledem ke své povinnosti postupovat s náležitou péčí vědom toho, že dotyčné zboží je zcela nebo zčásti určeno k jednomu z použití uvedených v prvním pododstavci;

| 3) | příslušné zboží je vyváženo do svobodného celního pásma nebo svobodného celního skladu v místě určení, na které se vztahuje toto povolení. |
| --- | --- |

3)

příslušné zboží je vyváženo do svobodného celního pásma nebo svobodného celního skladu v místě určení, na které se vztahuje toto povolení.

| 2. | Vývozci musí v kolonce 44 jednotného správního dokladu uvést referenční číslo EU X002 a skutečnost, že zboží je vyváženo na základě všeobecného vývozního povolení Unie EU002. |
| --- | --- |

2.

Vývozci musí v kolonce 44 jednotného správního dokladu uvést referenční číslo EU X002 a skutečnost, že zboží je vyváženo na základě všeobecného vývozního povolení Unie EU002.

| 3. | Jakýkoli vývozce, který použije toto povolení, musí oznámit příslušným orgánům členského státu, v němž je usazen, první použití tohoto povolení nejpozději 30 dnů ode dne prvního vývozu nebo případně před prvním použitím povolení na základě požadavku příslušného orgánu členského státu, v němž je vývozce usazen. Členské státy informují Komisi o mechanismu oznamování, který si pro toto povolení zvolily. Komise zveřejní takto získané informace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.
  Požadavky na oznamování spojené s používáním tohoto povolení a doplňující informace, které může požadovat členský stát o zboží, které je z něj vyváženo, podle tohoto povolení, stanoví členské státy.
  Členský stát může požadovat po vývozcích, kteří jsou usazeni na jeho území, aby se před prvním použitím tohoto povolení zaregistrovali. Registrace je automatická a příslušné orgány ji vývozcům potvrdí neprodleně, nejpozději však do deseti pracovních dnů od přijetí žádosti o registraci, s výhradou čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení.
  V příslušných případech jsou požadavky uvedené v druhém a třetím pododstavci založeny na požadavcích definovaných pro použití vnitrostátních všeobecných vývozních povolení udělených těmi členskými státy, které taková povolení vydávají. |
| --- | --- |

3.

Jakýkoli vývozce, který použije toto povolení, musí oznámit příslušným orgánům členského státu, v němž je usazen, první použití tohoto povolení nejpozději 30 dnů ode dne prvního vývozu nebo případně před prvním použitím povolení na základě požadavku příslušného orgánu členského státu, v němž je vývozce usazen. Členské státy informují Komisi o mechanismu oznamování, který si pro toto povolení zvolily. Komise zveřejní takto získané informace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.

Požadavky na oznamování spojené s používáním tohoto povolení a doplňující informace, které může požadovat členský stát o zboží, které je z něj vyváženo, podle tohoto povolení, stanoví členské státy.

Členský stát může požadovat po vývozcích, kteří jsou usazeni na jeho území, aby se před prvním použitím tohoto povolení zaregistrovali. Registrace je automatická a příslušné orgány ji vývozcům potvrdí neprodleně, nejpozději však do deseti pracovních dnů od přijetí žádosti o registraci, s výhradou čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení.

V příslušných případech jsou požadavky uvedené v druhém a třetím pododstavci založeny na požadavcích definovaných pro použití vnitrostátních všeobecných vývozních povolení udělených těmi členskými státy, které taková povolení vydávají.

PŘÍLOHA IIc

VŠEOBECNÉ VÝVOZNÍ POVOLENÍ UNIE č. EU003

(podle čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení)

Vývoz po opravě/výměně

Vydávající orgán: Evropská unie

Část 1 —   Zboží

| 1. | Toto všeobecné vývozní povolení se vztahuje na veškeré zboží dvojího užití uvedené v jakékoli položce v příloze I tohoto nařízení, kromě zboží vymezeného v odstavci 2, jestliže:






  a) | zboží bylo dovezeno zpět na celní území Evropské unie za účelem údržby, opravy nebo výměny a je vyváženo nebo zpětně vyváženo do země odeslání bez jakýchkoli změn svých původních vlastností, a to do pěti let ode dne, kdy bylo uděleno původní vývozní povolení, nebo |
| --- | --- | --- |

1.

Toto všeobecné vývozní povolení se vztahuje na veškeré zboží dvojího užití uvedené v jakékoli položce v příloze I tohoto nařízení, kromě zboží vymezeného v odstavci 2, jestliže:

a)

zboží bylo dovezeno zpět na celní území Evropské unie za účelem údržby, opravy nebo výměny a je vyváženo nebo zpětně vyváženo do země odeslání bez jakýchkoli změn svých původních vlastností, a to do pěti let ode dne, kdy bylo uděleno původní vývozní povolení, nebo

| b) | zboží je vyváženo do země odeslání výměnou za stejné množství zboží stejné kvality, které bylo dovezeno zpět na celní území Evropské unie za účelem údržby, opravy nebo výměny, a to do pěti let ode dne, kdy bylo uděleno původní vývozní povolení. |
| --- | --- |

b)

zboží je vyváženo do země odeslání výměnou za stejné množství zboží stejné kvality, které bylo dovezeno zpět na celní území Evropské unie za účelem údržby, opravy nebo výměny, a to do pěti let ode dne, kdy bylo uděleno původní vývozní povolení.

| 2. | Vyloučené zboží






  a) | všechno zboží uvedené v příloze IIg; |
| --- | --- | --- |

2.

Vyloučené zboží

a)

všechno zboží uvedené v příloze IIg;

| b) | všechno zboží oddílů D a E uvedené v příloze I tohoto nařízení; |
| --- | --- |

b)

všechno zboží oddílů D a E uvedené v příloze I tohoto nařízení;

| c) | toto zboží uvedené v příloze I tohoto nařízení:






  — | 1A002a |
| --- | --- | --- |

c)

toto zboží uvedené v příloze I tohoto nařízení:

—

1A002a

| — | 1C012a |
| --- | --- |

—

1C012a

| — | 1C227 |
| --- | --- |

—

1C227

| — | 1C228 |
| --- | --- |

—

1C228

| — | 1C229 |
| --- | --- |

—

1C229

| — | 1C230 |
| --- | --- |

—

1C230

| — | 1C231 |
| --- | --- |

—

1C231

| — | 1C236 |
| --- | --- |

—

1C236

| — | 1C237 |
| --- | --- |

—

1C237

| — | 1C240 |
| --- | --- |

—

1C240

| — | 1C350 |
| --- | --- |

—

1C350

| — | 1C450 |
| --- | --- |

—

1C450

| — | 5A001b5 |
| --- | --- |

—

5A001b5

| — | 5A002a2 až 5A002a9 |
| --- | --- |

—

5A002a2 až 5A002a9

| — | 5B002 pro následující zařízení:






  a) | zařízení speciálně konstruovaná pro „vývoj“ nebo „výrobu“ zařízení uvedených v položkách 5A002a2 až 5A002a9 |
| --- | --- | --- |

—

5B002 pro následující zařízení:

a)

zařízení speciálně konstruovaná pro „vývoj“ nebo „výrobu“ zařízení uvedených v položkách 5A002a2 až 5A002a9

| b) | měřicí zařízení speciálně konstruovaná pro vyhodnocování a ověřování funkcí zařízení zajišťujících „bezpečnost informací“ uvedených v položkách 5A002a2 až 5A002a9 |
| --- | --- |

b)

měřicí zařízení speciálně konstruovaná pro vyhodnocování a ověřování funkcí zařízení zajišťujících „bezpečnost informací“ uvedených v položkách 5A002a2 až 5A002a9

| — | 6A001a2a1 |
| --- | --- |

—

6A001a2a1

| — | 6A001a2a5 |
| --- | --- |

—

6A001a2a5

| — | 6A002a1c |
| --- | --- |

—

6A002a1c

| — | 6A008l3 |
| --- | --- |

—

6A008l3

| — | 8A001b |
| --- | --- |

—

8A001b

| — | 8A001d |
| --- | --- |

—

8A001d

| — | 9A011 |
| --- | --- |

—

9A011

Část 2 —   Místa určení

Toto povolení je platné v celé Unii pro vývoz do těchto míst určení:

| | Albánie |
| --- | --- |

Albánie

| | Argentina, |
| --- | --- |

Argentina,

| | Bosna a Hercegovina |
| --- | --- |

Bosna a Hercegovina

| | Brazílie |
| --- | --- |

Brazílie

| | Bývalá jugoslávská republika Makedonie |
| --- | --- |

Bývalá jugoslávská republika Makedonie

| | Černá Hora |
| --- | --- |

Černá Hora

| | Čína (včetně Hongkongu a Macaa) |
| --- | --- |

Čína (včetně Hongkongu a Macaa)

| | Francouzská zámořská území |
| --- | --- |

Francouzská zámořská území

| | Chile |
| --- | --- |

Chile

| | Chorvatsko |
| --- | --- |

Chorvatsko

| | Island |
| --- | --- |

Island

| | Indie |
| --- | --- |

Indie

| | Jihoafrická republika |
| --- | --- |

Jihoafrická republika

| | Jižní Korea |
| --- | --- |

Jižní Korea

| | Kazachstán |
| --- | --- |

Kazachstán

| | Maroko |
| --- | --- |

Maroko

| | Mexiko |
| --- | --- |

Mexiko

| | Rusko |
| --- | --- |

Rusko

| | Singapur |
| --- | --- |

Singapur

| | Spojené arabské emiráty |
| --- | --- |

Spojené arabské emiráty

| | Srbsko |
| --- | --- |

Srbsko

| | Tunisko |
| --- | --- |

Tunisko

| | Turecko |
| --- | --- |

Turecko

| | Ukrajina |
| --- | --- |

Ukrajina

Část 3 —   Podmínky a požadavky pro používání

| 1. | Toto povolení lze použít pouze tehdy, pokud původní vývoz proběhl na základě všeobecného vývozního povolení Unie nebo pokud příslušné orgány členského státu, v němž byl usazen původní vývozce, udělily povolení na původní vývoz zboží, které bylo následně zpětně dovezeno na celní území Evropské unie za účelem údržby, opravy nebo výměny. Toto povolení platí pouze pro vývoz pro původního konečného uživatele. |
| --- | --- |

1.

Toto povolení lze použít pouze tehdy, pokud původní vývoz proběhl na základě všeobecného vývozního povolení Unie nebo pokud příslušné orgány členského státu, v němž byl usazen původní vývozce, udělily povolení na původní vývoz zboží, které bylo následně zpětně dovezeno na celní území Evropské unie za účelem údržby, opravy nebo výměny. Toto povolení platí pouze pro vývoz pro původního konečného uživatele.

| 2. | Toto povolení nepovoluje vývoz zboží, jestliže:






  1) | vývozce byl informován příslušnými orgány členského státu, ve kterém je usazen, stanovenými v čl. 9 odst. 6 tohoto nařízení, že dotyčné zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno:






  a) | k užití ve spojení s vývojem chemických, biologických nebo jaderných zbraní nebo jiných jaderných výbušných zařízení, jejich výrobou, nakládáním s nimi, jejich provozem, údržbou, skladováním, zjišťováním, identifikací nebo rozšiřováním nebo s vývojem, výrobou, údržbou nebo skladováním raketových systémů schopných takové zbraně nést; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Toto povolení nepovoluje vývoz zboží, jestliže:

1)

vývozce byl informován příslušnými orgány členského státu, ve kterém je usazen, stanovenými v čl. 9 odst. 6 tohoto nařízení, že dotyčné zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno:

a)

k užití ve spojení s vývojem chemických, biologických nebo jaderných zbraní nebo jiných jaderných výbušných zařízení, jejich výrobou, nakládáním s nimi, jejich provozem, údržbou, skladováním, zjišťováním, identifikací nebo rozšiřováním nebo s vývojem, výrobou, údržbou nebo skladováním raketových systémů schopných takové zbraně nést;

| b) | pro vojenské konečné použití podle definice v čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení, vztahuje-li se na kupující zemi nebo zemi určení zbrojní embargo uložené rozhodnutím nebo společným postojem přijatým Radou nebo rozhodnutím Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě nebo zbrojní embargo uložené závaznou rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů, nebo |
| --- | --- |

b)

pro vojenské konečné použití podle definice v čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení, vztahuje-li se na kupující zemi nebo zemi určení zbrojní embargo uložené rozhodnutím nebo společným postojem přijatým Radou nebo rozhodnutím Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě nebo zbrojní embargo uložené závaznou rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů, nebo

| c) | k použití jako díly nebo součásti zboží uvedeného ve vnitrostátním seznamu vojenského materiálu, které bylo vyvezeno z území tohoto členského státu bez povolení nebo v rozporu s povolením, které ukládají právní předpisy tohoto členského státu; |
| --- | --- |

c)

k použití jako díly nebo součásti zboží uvedeného ve vnitrostátním seznamu vojenského materiálu, které bylo vyvezeno z území tohoto členského státu bez povolení nebo v rozporu s povolením, které ukládají právní předpisy tohoto členského státu;

| 2) | vývozce si je vědom toho, že dotčené zboží je zcela nebo zčásti určeno k jednomu z použití uvedených v prvním pododstavci; |
| --- | --- |

2)

vývozce si je vědom toho, že dotčené zboží je zcela nebo zčásti určeno k jednomu z použití uvedených v prvním pododstavci;

| 3) | příslušné zboží je vyváženo do svobodného celního pásma nebo svobodného celního skladu v místě určení, na které se toto povolení vztahuje; |
| --- | --- |

3)

příslušné zboží je vyváženo do svobodného celního pásma nebo svobodného celního skladu v místě určení, na které se toto povolení vztahuje;

| 4) | původní povolení bylo zrušeno, pozastaveno, pozměněno nebo odňato; |
| --- | --- |

4)

původní povolení bylo zrušeno, pozastaveno, pozměněno nebo odňato;

| 5) | vývozce si je vzhledem ke své povinnosti postupovat s náležitou péčí vědom toho, že se konečné použití dotčeného zboží liší od použití uvedeného v původním vývozním povolení. |
| --- | --- |

5)

vývozce si je vzhledem ke své povinnosti postupovat s náležitou péčí vědom toho, že se konečné použití dotčeného zboží liší od použití uvedeného v původním vývozním povolení.

| 3. | Při vývozu jakéhokoli zboží na základě tohoto povolení musí vývozci:






  1) | uvést ve vývozním prohlášení pro celní orgány referenční číslo původního vývozního povolení společně s názvem členského státu, který toto povolení udělil, referenčním číslo EU X002 a upřesnit, že zboží je vyváženo na základě všeobecného vývozního povolení Unie EU003, v kolonce 44 jednotného správního dokladu; |
| --- | --- | --- |

3.

Při vývozu jakéhokoli zboží na základě tohoto povolení musí vývozci:

1)

uvést ve vývozním prohlášení pro celní orgány referenční číslo původního vývozního povolení společně s názvem členského státu, který toto povolení udělil, referenčním číslo EU X002 a upřesnit, že zboží je vyváženo na základě všeobecného vývozního povolení Unie EU003, v kolonce 44 jednotného správního dokladu;

| 2) | poskytnout pracovníkům celní správy na vyžádání doklady o datu dovozu zboží do Unie, případné údržbě, opravě nebo výměně zboží provedené v Unii a o skutečnosti, že se zboží vrací konečnému uživateli a do země, z které bylo dovezeno do Unie. |
| --- | --- |

2)

poskytnout pracovníkům celní správy na vyžádání doklady o datu dovozu zboží do Unie, případné údržbě, opravě nebo výměně zboží provedené v Unii a o skutečnosti, že se zboží vrací konečnému uživateli a do země, z které bylo dovezeno do Unie.

| 4. | Jakýkoli vývozce, který použije toto povolení, musí oznámit příslušným orgánům členského státu, v němž je usazen, první použití tohoto povolení nejpozději 30 dnů ode dne prvního vývozu nebo případně před prvním použitím tohoto povolení na základě požadavku příslušného orgánu členského státu, v němž je vývozce usazen. Členské státy informují Komisi o mechanismu oznamování, který si pro toto povolení zvolily. Komise zveřejní takto získané informace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.
  Požadavky na oznamování spojené s používáním tohoto povolení a doplňující informace, které může požadovat členský stát o zboží, které je z něj vyváženo podle tohoto povolení, stanoví členské státy.
  Členský stát může požadovat po vývozci, který je usazen na jeho území, aby se před prvním použitím tohoto povolení zaregistroval. Registrace je automatická a příslušné orgány ji vývozcům potvrdí neprodleně, nejpozději však do deseti pracovních dnů od přijetí žádosti, a to s výhradou čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení.
  V příslušných případech jsou požadavky uvedené ve druhém a třetím pododstavci založeny na požadavcích stanovených pro použití vnitrostátních všeobecných vývozních povolení udělovaných těmi členskými státy, které taková povolení vydávají. |
| --- | --- |

4.

Jakýkoli vývozce, který použije toto povolení, musí oznámit příslušným orgánům členského státu, v němž je usazen, první použití tohoto povolení nejpozději 30 dnů ode dne prvního vývozu nebo případně před prvním použitím tohoto povolení na základě požadavku příslušného orgánu členského státu, v němž je vývozce usazen. Členské státy informují Komisi o mechanismu oznamování, který si pro toto povolení zvolily. Komise zveřejní takto získané informace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.

Požadavky na oznamování spojené s používáním tohoto povolení a doplňující informace, které může požadovat členský stát o zboží, které je z něj vyváženo podle tohoto povolení, stanoví členské státy.

Členský stát může požadovat po vývozci, který je usazen na jeho území, aby se před prvním použitím tohoto povolení zaregistroval. Registrace je automatická a příslušné orgány ji vývozcům potvrdí neprodleně, nejpozději však do deseti pracovních dnů od přijetí žádosti, a to s výhradou čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení.

V příslušných případech jsou požadavky uvedené ve druhém a třetím pododstavci založeny na požadavcích stanovených pro použití vnitrostátních všeobecných vývozních povolení udělovaných těmi členskými státy, které taková povolení vydávají.

| 5. | Toto povolení se vztahuje na zboží určeného na „opravu“, „výměnu“ a „údržbu“. Tyto úkony mohou vést shodou okolností k vylepšení původního zboží, tj. v důsledku použití moderních náhradních součástí nebo v důsledku použití novější konstrukční normy z důvodů souvisejících se spolehlivostí nebo bezpečností, za předpokladu, že toto vylepšení nevede k jakémukoli rozšíření funkční kapacity zboží nebo k obohacení zboží o nové nebo další funkce. |
| --- | --- |

5.

Toto povolení se vztahuje na zboží určeného na „opravu“, „výměnu“ a „údržbu“. Tyto úkony mohou vést shodou okolností k vylepšení původního zboží, tj. v důsledku použití moderních náhradních součástí nebo v důsledku použití novější konstrukční normy z důvodů souvisejících se spolehlivostí nebo bezpečností, za předpokladu, že toto vylepšení nevede k jakémukoli rozšíření funkční kapacity zboží nebo k obohacení zboží o nové nebo další funkce.

PŘÍLOHA IId

VŠEOBECNÉ VÝVOZNÍ POVOLENÍ UNIE č. EU004

(podle čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení)

Dočasný vývoz na výstavu nebo veletrh

Vydávající orgán: Evropská unie

Část 1 –   Zboží

Toto všeobecné vývozní povolení se vztahuje na veškeré zboží dvojího užití uvedené v příloze I tohoto nařízení, kromě:

| a) | veškerého zboží uvedeného v příloze IIg; |
| --- | --- |

a)

veškerého zboží uvedeného v příloze IIg;

| b) | veškerého zboží oddílu D stanoveného v příloze I tohoto nařízení (nevztahuje se na software nezbytný k správnému fungování zařízení za účelem předvádění); |
| --- | --- |

b)

veškerého zboží oddílu D stanoveného v příloze I tohoto nařízení (nevztahuje se na software nezbytný k správnému fungování zařízení za účelem předvádění);

| c) | veškerého zboží oddílu E stanoveného v příloze I tohoto nařízení; |
| --- | --- |

c)

veškerého zboží oddílu E stanoveného v příloze I tohoto nařízení;

| d) | tohoto zboží stanoveného v příloze I tohoto nařízení:






  — | 1A002a |
| --- | --- | --- |

d)

tohoto zboží stanoveného v příloze I tohoto nařízení:

—

1A002a

| — | 1C002.b.4 |
| --- | --- |

—

1C002.b.4

| — | 1C010 |
| --- | --- |

—

1C010

| — | 1C012.a |
| --- | --- |

—

1C012.a

| — | 1C227 |
| --- | --- |

—

1C227

| — | 1C228 |
| --- | --- |

—

1C228

| — | 1C229 |
| --- | --- |

—

1C229

| — | 1C230 |
| --- | --- |

—

1C230

| — | 1C231 |
| --- | --- |

—

1C231

| — | 1C236 |
| --- | --- |

—

1C236

| — | 1C237 |
| --- | --- |

—

1C237

| — | 1C240 |
| --- | --- |

—

1C240

| — | 1C350 |
| --- | --- |

—

1C350

| — | 1C450 |
| --- | --- |

—

1C450

| — | 5A001b5 |
| --- | --- |

—

5A001b5

| — | 5A002a2 až 5A002a9 |
| --- | --- |

—

5A002a2 až 5A002a9

| — | 5B002 pro následující zařízení:






  a) | zařízení speciálně konstruovaná pro ‚vývoj‘ nebo ‚výrobu‘ zařízení uvedených v položkách 5A002a2 až 5A002a9 |
| --- | --- | --- |

—

5B002 pro následující zařízení:

a)

zařízení speciálně konstruovaná pro ‚vývoj‘ nebo ‚výrobu‘ zařízení uvedených v položkách 5A002a2 až 5A002a9

| b) | měřicí zařízení speciálně konstruovaná pro vyhodnocování a ověřování funkcí zařízení zajišťujících ‚bezpečnost informací‘ uvedených v položce 5A002a2 až 5A002a9 |
| --- | --- |

b)

měřicí zařízení speciálně konstruovaná pro vyhodnocování a ověřování funkcí zařízení zajišťujících ‚bezpečnost informací‘ uvedených v položce 5A002a2 až 5A002a9

| — | 6A001 |
| --- | --- |

—

6A001

| — | 6A002a |
| --- | --- |

—

6A002a

| — | 6A008l3 |
| --- | --- |

—

6A008l3

| — | 8A001b |
| --- | --- |

—

8A001b

| — | 8A001d |
| --- | --- |

—

8A001d

| — | 9A011 |
| --- | --- |

—

9A011

Část 2 –   Místa určení

Toto povolení je platné v celé Unii pro vývoz do těchto míst určení:

Albánie, Argentina, Bosna a Hercegovina, Brazílie, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Černá Hora, Čína (včetně Hongkongu a Macaa), francouzská zámořská území, Chile, Chorvatsko, Island, Indie, Jihoafrická republika, Jižní Korea, Kazachstán, Maroko, Mexiko, Rusko, Singapur, Spojené arabské emiráty, Srbsko, Tunisko, Turecko, Ukrajina

Část 3 –   Podmínky a požadavky pro používání

| 1. | Toto povolení umožňuje vývoz zboží uvedeného v části 1 za předpokladu, že se jedná o dočasný vývoz na výstavu nebo veletrh podle definice v odstavci 6 a že zboží bude do 120 dnů po vyvezení dovezeno zpět na celní území Evropské unie, a to kompletní a beze změn. |
| --- | --- |

1.

Toto povolení umožňuje vývoz zboží uvedeného v části 1 za předpokladu, že se jedná o dočasný vývoz na výstavu nebo veletrh podle definice v odstavci 6 a že zboží bude do 120 dnů po vyvezení dovezeno zpět na celní území Evropské unie, a to kompletní a beze změn.

| 2. | Příslušný orgán členského státu, v němž je vývozce usazen, stanovený v čl. 9 odst. 6 tohoto nařízení, může na žádost vývozce upustit od požadavku, aby bylo zboží dovezeno zpět podle odstavce 1. Pro zrušení požadavku se použije přiměřeně postup individuálního povolení uvedený v čl. 9 odst. 2 a v čl. 14 odst. 1 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2.

Příslušný orgán členského státu, v němž je vývozce usazen, stanovený v čl. 9 odst. 6 tohoto nařízení, může na žádost vývozce upustit od požadavku, aby bylo zboží dovezeno zpět podle odstavce 1. Pro zrušení požadavku se použije přiměřeně postup individuálního povolení uvedený v čl. 9 odst. 2 a v čl. 14 odst. 1 tohoto nařízení.

| 3. | Toto povolení nepovoluje vývoz zboží, jestliže:






  1) | vývozce byl informován příslušnými orgány členského státu, ve kterém je usazen, že dotčené zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno:






  a) | k užití ve spojení s vývojem chemických, biologických nebo jaderných zbraní nebo jiných jaderných výbušných zařízení, jejich výrobou, nakládáním s nimi, jejich provozem, údržbou, skladováním, zjišťováním, identifikací nebo rozšiřováním nebo s vývojem, výrobou, údržbou nebo skladováním raketových systémů schopných takové zbraně nést; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Toto povolení nepovoluje vývoz zboží, jestliže:

1)

vývozce byl informován příslušnými orgány členského státu, ve kterém je usazen, že dotčené zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno:

a)

k užití ve spojení s vývojem chemických, biologických nebo jaderných zbraní nebo jiných jaderných výbušných zařízení, jejich výrobou, nakládáním s nimi, jejich provozem, údržbou, skladováním, zjišťováním, identifikací nebo rozšiřováním nebo s vývojem, výrobou, údržbou nebo skladováním raketových systémů schopných takové zbraně nést;

| b) | pro vojenské konečné použití podle definice v čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení, vztahuje-li se na kupující zemi nebo zemi určení zbrojní embargo uložené rozhodnutím nebo společným postojem Rady nebo rozhodnutím Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě nebo zbrojní embargo uložené závaznou rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů, nebo |
| --- | --- |

b)

pro vojenské konečné použití podle definice v čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení, vztahuje-li se na kupující zemi nebo zemi určení zbrojní embargo uložené rozhodnutím nebo společným postojem Rady nebo rozhodnutím Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě nebo zbrojní embargo uložené závaznou rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů, nebo

| c) | k použití jako díly nebo součásti zboží uvedeného ve vnitrostátním seznamu vojenského materiálu, které bylo vyvezeno z území dotčeného členského státu bez povolení nebo v rozporu s povolením, které ukládají právní předpisy tohoto členského státu; |
| --- | --- |

c)

k použití jako díly nebo součásti zboží uvedeného ve vnitrostátním seznamu vojenského materiálu, které bylo vyvezeno z území dotčeného členského státu bez povolení nebo v rozporu s povolením, které ukládají právní předpisy tohoto členského státu;

| 2) | vývozce si je vědom toho, že dotyčné zboží je zcela nebo zčásti určeno k jednomu z použití uvedených v prvním pododstavci; |
| --- | --- |

2)

vývozce si je vědom toho, že dotyčné zboží je zcela nebo zčásti určeno k jednomu z použití uvedených v prvním pododstavci;

| 3) | příslušné zboží je vyváženo do svobodného celního pásma nebo svobodného celního skladu v místě určení, na které se toto povolení vztahuje; |
| --- | --- |

3)

příslušné zboží je vyváženo do svobodného celního pásma nebo svobodného celního skladu v místě určení, na které se toto povolení vztahuje;

| 4) | výrobce byl informován příslušným orgánem členského státu, ve kterém je usazen, nebo si je jinak vědom (například z informací obdržených od výrobce) toho, že dotyčné zboží bylo příslušným orgánem zařazeno do vnitrostátního stupně utajení srovnatelného se stupněm ‚CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL‘ nebo do stupně vyššího; |
| --- | --- |

4)

výrobce byl informován příslušným orgánem členského státu, ve kterém je usazen, nebo si je jinak vědom (například z informací obdržených od výrobce) toho, že dotyčné zboží bylo příslušným orgánem zařazeno do vnitrostátního stupně utajení srovnatelného se stupněm ‚CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL‘ nebo do stupně vyššího;

| 5) | vývozce nemůže zaručit jeho návrat v původním stavu, aniž by došlo k odstranění, zkopírování nebo rozšíření kterékoli jeho součásti nebo softwaru, nebo v případě, kdy je prezentace spojena s přenosem technologie; |
| --- | --- |

5)

vývozce nemůže zaručit jeho návrat v původním stavu, aniž by došlo k odstranění, zkopírování nebo rozšíření kterékoli jeho součásti nebo softwaru, nebo v případě, kdy je prezentace spojena s přenosem technologie;

| 6) | příslušné zboží se má vyvézt za účelem soukromé prezentace nebo předvedení (např. ve vlastních předváděcích prostorách); |
| --- | --- |

6)

příslušné zboží se má vyvézt za účelem soukromé prezentace nebo předvedení (např. ve vlastních předváděcích prostorách);

| 7) | příslušné zboží se má stát součástí výrobního procesu; |
| --- | --- |

7)

příslušné zboží se má stát součástí výrobního procesu;

| 8) | příslušné zboží se má použít k zamýšlenému účelu, kromě minimální míry potřebné k jeho účinnému předvedení, aniž by však byly třetím osobám poskytnuty konkrétní výsledky testů; |
| --- | --- |

8)

příslušné zboží se má použít k zamýšlenému účelu, kromě minimální míry potřebné k jeho účinnému předvedení, aniž by však byly třetím osobám poskytnuty konkrétní výsledky testů;

| 9) | vývoz se má uskutečnit v důsledku obchodní transakce, zejména pokud jde o prodej, pronájem či leasing příslušného zboží; |
| --- | --- |

9)

vývoz se má uskutečnit v důsledku obchodní transakce, zejména pokud jde o prodej, pronájem či leasing příslušného zboží;

| 10) | příslušné zboží se má uchovávat na výstavě či veletrhu pouze za účelem prodeje, pronájmu či leasingu, aniž by se prezentovalo nebo předvádělo; |
| --- | --- |

10)

příslušné zboží se má uchovávat na výstavě či veletrhu pouze za účelem prodeje, pronájmu či leasingu, aniž by se prezentovalo nebo předvádělo;

| 11) | vývozce učiní opatření, které by mu bránilo ponechat si příslušné zboží pod svou kontrolou po celou dobu dočasného vývozu. |
| --- | --- |

11)

vývozce učiní opatření, které by mu bránilo ponechat si příslušné zboží pod svou kontrolou po celou dobu dočasného vývozu.

| 4. | Vývozci musí v kolonce 44 jednotného správního dokladu uvést referenční číslo EU X002 a skutečnost, že zboží je vyváženo na základě všeobecného vývozního povolení Unie EU004. |
| --- | --- |

4.

Vývozci musí v kolonce 44 jednotného správního dokladu uvést referenční číslo EU X002 a skutečnost, že zboží je vyváženo na základě všeobecného vývozního povolení Unie EU004.

| 5. | Jakýkoli vývozce, který použije toto povolení, musí oznámit příslušným orgánům členského státu, v němž je usazen, první použití tohoto povolení nejpozději 30 dnů ode dne prvního vývozu nebo případně, na základě požadavku příslušného orgánu členského státu, v němž je vývozce usazen, před prvním použitím tohoto povolení. Členské státy informují Komisi o mechanismu oznamování, který si pro toto povolení zvolily. Komise zveřejní takto získané informace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.
  Požadavky na oznamování spojené s používáním tohoto povolení a doplňující informace, které může požadovat členský stát o zboží, které je z něj vyváženo podle tohoto povolení, stanoví členské státy.
  Členský stát může požadovat po vývozcích, kteří jsou usazeni na jeho území, aby se před prvním použitím tohoto povolení zaregistrovali. Registrace je automatická a příslušné orgány ji vývozcům potvrdí neprodleně, nejpozději však do deseti pracovních dnů od přijetí žádosti, s výhradou čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení.
  V příslušných případech jsou požadavky uvedené ve druhém a třetím pododstavci založeny na požadavcích stanovených pro použití vnitrostátních všeobecných vývozních povolení udělovaných těmi členskými státy, které taková povolení vydávají. |
| --- | --- |

5.

Jakýkoli vývozce, který použije toto povolení, musí oznámit příslušným orgánům členského státu, v němž je usazen, první použití tohoto povolení nejpozději 30 dnů ode dne prvního vývozu nebo případně, na základě požadavku příslušného orgánu členského státu, v němž je vývozce usazen, před prvním použitím tohoto povolení. Členské státy informují Komisi o mechanismu oznamování, který si pro toto povolení zvolily. Komise zveřejní takto získané informace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.

Požadavky na oznamování spojené s používáním tohoto povolení a doplňující informace, které může požadovat členský stát o zboží, které je z něj vyváženo podle tohoto povolení, stanoví členské státy.

Členský stát může požadovat po vývozcích, kteří jsou usazeni na jeho území, aby se před prvním použitím tohoto povolení zaregistrovali. Registrace je automatická a příslušné orgány ji vývozcům potvrdí neprodleně, nejpozději však do deseti pracovních dnů od přijetí žádosti, s výhradou čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení.

V příslušných případech jsou požadavky uvedené ve druhém a třetím pododstavci založeny na požadavcích stanovených pro použití vnitrostátních všeobecných vývozních povolení udělovaných těmi členskými státy, které taková povolení vydávají.

| 6. | Pro účely tohoto povolení se ‚výstavou nebo veletrhem‘ rozumí komerční akce, které trvají určitou dobu a na nichž několik vystavovatelů předvádí obchodníkům nebo široké veřejnosti své produkty. |
| --- | --- |

6.

Pro účely tohoto povolení se ‚výstavou nebo veletrhem‘ rozumí komerční akce, které trvají určitou dobu a na nichž několik vystavovatelů předvádí obchodníkům nebo široké veřejnosti své produkty.

PŘÍLOHA IIe

VŠEOBECNÉ VÝVOZNÍ POVOLENÍ UNIE č. EU005

(podle čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení)

Telekomunikace

Vydávající orgán: Evropská unie

Část 1 –   Zboží

Toto všeobecné vývozní povolení se vztahuje na toto zboží dvojího užití uvedené v příloze I tohoto nařízení:

| a) | toto zboží kategorie 5 části 1:






  i) | zboží uvedené v položce 5A001b č. 2 a 5A001c a d, včetně speciálně pro ně konstruovaných nebo vyvinutých součástí a příslušenství, |
| --- | --- | --- |

a)

toto zboží kategorie 5 části 1:

i)

zboží uvedené v položce 5A001b č. 2 a 5A001c a d, včetně speciálně pro ně konstruovaných nebo vyvinutých součástí a příslušenství,

| ii) | zboží uvedené v položce 5B001 a 5D001, pokud jde o zkušební, kontrolní a výrobní zařízení, a software pro zboží uvedené v bodu i); |
| --- | --- |

ii)

zboží uvedené v položce 5B001 a 5D001, pokud jde o zkušební, kontrolní a výrobní zařízení, a software pro zboží uvedené v bodu i);

| b) | technologie zahrnuté do položky 5E001a, pokud jsou nezbytné pro instalaci, provoz, údržbu nebo opravu zboží uvedeného v písmenu a) a určené pro stejného konečného uživatele. |
| --- | --- |

b)

technologie zahrnuté do položky 5E001a, pokud jsou nezbytné pro instalaci, provoz, údržbu nebo opravu zboží uvedeného v písmenu a) a určené pro stejného konečného uživatele.

Část 2 –   Místa určení

Toto povolení je platné v celé Unii pro vývoz do těchto míst určení:

Argentina, Čína (včetně Hongkongu a Macaa), Chorvatsko, Indie, Jihoafrická republika, Jižní Korea, Rusko, Turecko, Ukrajina.

Část 3 –   Podmínky a požadavky pro používání

| 1. | Toto povolení nepovoluje vývoz zboží, jestliže:






  1) | vývozce byl informován příslušnými orgány členského státu, ve kterém je usazen, stanovenými v čl. 9 odst. 6 tohoto nařízení, že dotyčné zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno:






  a) | k užití ve spojení s vývojem chemických, biologických nebo jaderných zbraní nebo jiných jaderných výbušných zařízení, jejich výrobou, nakládáním s nimi, jejich provozem, údržbou, skladováním, zjišťováním, identifikací nebo rozšiřováním nebo s vývojem, výrobou, údržbou nebo skladováním raketových systémů schopných takové zbraně nést; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Toto povolení nepovoluje vývoz zboží, jestliže:

1)

vývozce byl informován příslušnými orgány členského státu, ve kterém je usazen, stanovenými v čl. 9 odst. 6 tohoto nařízení, že dotyčné zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno:

a)

k užití ve spojení s vývojem chemických, biologických nebo jaderných zbraní nebo jiných jaderných výbušných zařízení, jejich výrobou, nakládáním s nimi, jejich provozem, údržbou, skladováním, zjišťováním, identifikací nebo rozšiřováním nebo s vývojem, výrobou, údržbou nebo skladováním raketových systémů schopných takové zbraně nést;

| b) | pro vojenské konečné použití podle definice v čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení, vztahuje-li se na kupující zemi nebo zemi určení zbrojní embargo uložené rozhodnutím nebo společným postojem Rady nebo rozhodnutím Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě nebo zbrojní embargo uložené závaznou rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů, nebo |
| --- | --- |

b)

pro vojenské konečné použití podle definice v čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení, vztahuje-li se na kupující zemi nebo zemi určení zbrojní embargo uložené rozhodnutím nebo společným postojem Rady nebo rozhodnutím Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě nebo zbrojní embargo uložené závaznou rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů, nebo

| c) | k použití jako díly nebo součásti zboží uvedeného ve vnitrostátním seznamu vojenského materiálu, které bylo vyvezeno z území tohoto členského státu bez povolení nebo v rozporu s povolením, které ukládají právní předpisy tohoto členského státu, nebo |
| --- | --- |

c)

k použití jako díly nebo součásti zboží uvedeného ve vnitrostátním seznamu vojenského materiálu, které bylo vyvezeno z území tohoto členského státu bez povolení nebo v rozporu s povolením, které ukládají právní předpisy tohoto členského státu, nebo

| d) | k použití v souvislosti s porušováním lidských práv, demokratických zásad nebo svobody projevu, jak je definuje Listina základních práv Evropské unie, použitím odposlechových technologií a zařízení pro digitální přenos dat pro sledování mobilních telefonů a textových zpráv a cílené sledování používání internetu (např. prostřednictvím monitorovacích center a systémů pro zákonné odposlechy (Lawful Interception Gateways); |
| --- | --- |

d)

k použití v souvislosti s porušováním lidských práv, demokratických zásad nebo svobody projevu, jak je definuje Listina základních práv Evropské unie, použitím odposlechových technologií a zařízení pro digitální přenos dat pro sledování mobilních telefonů a textových zpráv a cílené sledování používání internetu (např. prostřednictvím monitorovacích center a systémů pro zákonné odposlechy (Lawful Interception Gateways);

| 2) | vývozce si je vzhledem ke své povinnosti postupovat s náležitou péčí vědom toho, že dotyčné zboží je zcela nebo zčásti určeno k jednomu z použití uvedených v prvním pododstavci; |
| --- | --- |

2)

vývozce si je vzhledem ke své povinnosti postupovat s náležitou péčí vědom toho, že dotyčné zboží je zcela nebo zčásti určeno k jednomu z použití uvedených v prvním pododstavci;

| 3) | vývozce si je vzhledem ke své povinnosti postupovat s náležitou péčí vědom toho, že dotyčné zboží bude znovu dovezeno na jakékoli jiné místo určení než místa uvedená v části 2 této přílohy nebo v části 2 přílohy IIa, nebo do členských států; |
| --- | --- |

3)

vývozce si je vzhledem ke své povinnosti postupovat s náležitou péčí vědom toho, že dotyčné zboží bude znovu dovezeno na jakékoli jiné místo určení než místa uvedená v části 2 této přílohy nebo v části 2 přílohy IIa, nebo do členských států;

| 4) | příslušné zboží je vyváženo do svobodného celního pásma nebo svobodného celního skladu v místě určení, na které se toto povolení vztahuje. |
| --- | --- |

4)

příslušné zboží je vyváženo do svobodného celního pásma nebo svobodného celního skladu v místě určení, na které se toto povolení vztahuje.

| 2. | Vývozci musí v kolonce 44 jednotného správního dokladu uvést referenční číslo EU X002 a skutečnost, že zboží je vyváženo na základě všeobecného vývozního povolení Unie EU005. |
| --- | --- |

2.

Vývozci musí v kolonce 44 jednotného správního dokladu uvést referenční číslo EU X002 a skutečnost, že zboží je vyváženo na základě všeobecného vývozního povolení Unie EU005.

| 3. | Jakýkoli vývozce, který použije toto povolení, musí oznámit příslušným orgánům členského státu, v němž je usazen, první použití tohoto povolení nejpozději 30 dnů ode dne prvního vývozu nebo případně, na základě požadavku příslušného orgánu členského státu, v němž je vývozce usazen, před prvním použitím tohoto povolení. Členské státy informují Komisi o mechanismu oznamování, který si pro toto povolení zvolily. Komise zveřejní takto získané informace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.
  Požadavky na oznamování spojené s použitím tohoto povolení a doplňující informace, které může požadovat členský stát o zboží, které je z něj vyváženo podle tohoto povolení, stanoví členské státy.
  Členský stát může požadovat po vývozcích, kteří jsou usazeni na jeho území, aby se před prvním použitím tohoto povolení zaregistrovali. Registrace je automatická a příslušné orgány ji vývozcům potvrdí neprodleně, nejpozději však do deseti pracovních dnů od přijetí žádosti, s výhradou čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení.
  V příslušných případech jsou požadavky uvedené ve druhém a třetím pododstavci založeny na požadavcích stanovených pro použití vnitrostátních všeobecných vývozních povolení udělovaných těmi členskými státy, které taková povolení vydávají. |
| --- | --- |

3.

Jakýkoli vývozce, který použije toto povolení, musí oznámit příslušným orgánům členského státu, v němž je usazen, první použití tohoto povolení nejpozději 30 dnů ode dne prvního vývozu nebo případně, na základě požadavku příslušného orgánu členského státu, v němž je vývozce usazen, před prvním použitím tohoto povolení. Členské státy informují Komisi o mechanismu oznamování, který si pro toto povolení zvolily. Komise zveřejní takto získané informace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.

Požadavky na oznamování spojené s použitím tohoto povolení a doplňující informace, které může požadovat členský stát o zboží, které je z něj vyváženo podle tohoto povolení, stanoví členské státy.

Členský stát může požadovat po vývozcích, kteří jsou usazeni na jeho území, aby se před prvním použitím tohoto povolení zaregistrovali. Registrace je automatická a příslušné orgány ji vývozcům potvrdí neprodleně, nejpozději však do deseti pracovních dnů od přijetí žádosti, s výhradou čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení.

V příslušných případech jsou požadavky uvedené ve druhém a třetím pododstavci založeny na požadavcích stanovených pro použití vnitrostátních všeobecných vývozních povolení udělovaných těmi členskými státy, které taková povolení vydávají.

PŘÍLOHA IIf

VŠEOBECNÉ VÝVOZNÍ POVOLENÍ UNIE č. EU006

(podle čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení)

Chemické látky

Část 1 –   Zboží

Toto všeobecné vývozní povolení se vztahuje na následující zboží dvojího užití uvedené v příloze I tohoto nařízení:

| | 1C350:






  1. | thiodiglykol (111–48–8) |
| --- | --- | --- |

1C350:

1.

thiodiglykol (111–48–8)

| 2. | oxychlorid fosforečný (10025–87–3) |
| --- | --- |

2.

oxychlorid fosforečný (10025–87–3)

| 3. | dimethyl-methylfosfonát (756–79–6) |
| --- | --- |

3.

dimethyl-methylfosfonát (756–79–6)

| 5. | methylfosfonyldichlorid (676-97-1) |
| --- | --- |

5.

methylfosfonyldichlorid (676-97-1)

| 6. | dimethyl-fosfonát (DMP) (868–85–9) |
| --- | --- |

6.

dimethyl-fosfonát (DMP) (868–85–9)

| 7. | chlorid fosforitý (7719–12–2) |
| --- | --- |

7.

chlorid fosforitý (7719–12–2)

| 8. | trimethyl-fosfit (TMP) (121–45–9) |
| --- | --- |

8.

trimethyl-fosfit (TMP) (121–45–9)

| 9. | thionylchlorid (7719–09–7) |
| --- | --- |

9.

thionylchlorid (7719–09–7)

| 10. | 1-methylpiperidin-3-ol (3554–74–3) |
| --- | --- |

10.

1-methylpiperidin-3-ol (3554–74–3)

| 11. | N,N-(diisopropylamino)ethylchlorid (96–79–7) |
| --- | --- |

11.

N,N-(diisopropylamino)ethylchlorid (96–79–7)

| 12. | N,N-(diisopropylamino)ethan-1-thiol (5842–07–9) |
| --- | --- |

12.

N,N-(diisopropylamino)ethan-1-thiol (5842–07–9)

| 13. | Chinuklidin-3-ol (1619-34-7) |
| --- | --- |

13.

Chinuklidin-3-ol (1619-34-7)

| 14. | fluorid draselný (7789–23–3) |
| --- | --- |

14.

fluorid draselný (7789–23–3)

| 15. | 2-chlorethan-1-ol (107–07–3) |
| --- | --- |

15.

2-chlorethan-1-ol (107–07–3)

| 16. | dimethylamin (124–40–3) |
| --- | --- |

16.

dimethylamin (124–40–3)

| 17. | diethyl-ethylfosfonát (78–38–6) |
| --- | --- |

17.

diethyl-ethylfosfonát (78–38–6)

| 18. | diethyl-N,N-dimethylfosforamidát (2404–03–7) |
| --- | --- |

18.

diethyl-N,N-dimethylfosforamidát (2404–03–7)

| 19. | diethyl-fosfit (762–04–9) |
| --- | --- |

19.

diethyl-fosfit (762–04–9)

| 20. | dimethylamin-hydrochlorid (506–59–2) |
| --- | --- |

20.

dimethylamin-hydrochlorid (506–59–2)

| 21. | dichlorid kyseliny ethylfosfonité (1498–40–4) |
| --- | --- |

21.

dichlorid kyseliny ethylfosfonité (1498–40–4)

| 22. | ethylfosfonoyldichlorid (1066–50–8) |
| --- | --- |

22.

ethylfosfonoyldichlorid (1066–50–8)

| 24. | fluorovodík (7664–39–3) |
| --- | --- |

24.

fluorovodík (7664–39–3)

| 25. | methyl-difenyl(hydroxy)acetát (76–89–1) |
| --- | --- |

25.

methyl-difenyl(hydroxy)acetát (76–89–1)

| 26. | dichlorid kyseliny methylfosfonité (676–83–5) |
| --- | --- |

26.

dichlorid kyseliny methylfosfonité (676–83–5)

| 27. | N,N-diisopropyl – beta – aminoethanthiol –1-ol (96–80–0) |
| --- | --- |

27.

N,N-diisopropyl – beta – aminoethanthiol –1-ol (96–80–0)

| 28. | 3,3-dimethylbutan-2-ol (464–07–3) |
| --- | --- |

28.

3,3-dimethylbutan-2-ol (464–07–3)

| 30. | triethylfosfit (122–52–1) |
| --- | --- |

30.

triethylfosfit (122–52–1)

| 31. | chlorid arsenitý (7784–34–1) |
| --- | --- |

31.

chlorid arsenitý (7784–34–1)

| 32. | kyselina difenyl(hydroxy)octová (76–93–7) |
| --- | --- |

32.

kyselina difenyl(hydroxy)octová (76–93–7)

| 33. | diethyl-methylfosfonit (15715–41–0) |
| --- | --- |

33.

diethyl-methylfosfonit (15715–41–0)

| 34. | dimethyl-ethylfosfonát (6163–75–3) |
| --- | --- |

34.

dimethyl-ethylfosfonát (6163–75–3)

| 35. | difluorid kyseliny ethylfosfonité (430–78–4) |
| --- | --- |

35.

difluorid kyseliny ethylfosfonité (430–78–4)

| 36. | difluorid kyseliny methylfosfonité (753-59-3) |
| --- | --- |

36.

difluorid kyseliny methylfosfonité (753-59-3)

| 37. | 3-chinuklidin (3731–38–2) |
| --- | --- |

37.

3-chinuklidin (3731–38–2)

| 38. | chlorid fosforečný (10026–13–8) |
| --- | --- |

38.

chlorid fosforečný (10026–13–8)

| 39. | 3,3-dimethylbutan-2-on (75–97–8) |
| --- | --- |

39.

3,3-dimethylbutan-2-on (75–97–8)

| 40. | kyanid draselný (151–50–8) |
| --- | --- |

40.

kyanid draselný (151–50–8)

| 41. | hydrogenfluorid draselný (7789–29–9) |
| --- | --- |

41.

hydrogenfluorid draselný (7789–29–9)

| 42. | hydrogenfluorid amonný neboli bifluorid amonný (1341–49–7) |
| --- | --- |

42.

hydrogenfluorid amonný neboli bifluorid amonný (1341–49–7)

| 43. | fluorid sodný (7681–49–4) |
| --- | --- |

43.

fluorid sodný (7681–49–4)

| 44. | hydrogenfluorid sodný (1333–83–1) |
| --- | --- |

44.

hydrogenfluorid sodný (1333–83–1)

| 45. | kyanid sodný (143–33–9) |
| --- | --- |

45.

kyanid sodný (143–33–9)

| 46. | triethanolamin (102–71–6) |
| --- | --- |

46.

triethanolamin (102–71–6)

| 47. | sulfid fosforečný (1314–80–3) |
| --- | --- |

47.

sulfid fosforečný (1314–80–3)

| 48. | diisopropylamin (108–18–9) |
| --- | --- |

48.

diisopropylamin (108–18–9)

| 49. | diethylaminoethanol (100–37–8) |
| --- | --- |

49.

diethylaminoethanol (100–37–8)

| 50. | sulfid sodný (1313–82–2) |
| --- | --- |

50.

sulfid sodný (1313–82–2)

| 51. | chlorid sirný (10025–67–9) |
| --- | --- |

51.

chlorid sirný (10025–67–9)

| 52. | chlorid sirnatý (10545–99–0) |
| --- | --- |

52.

chlorid sirnatý (10545–99–0)

| 53. | triethanolamin hydrochlorid (637–39–8) |
| --- | --- |

53.

triethanolamin hydrochlorid (637–39–8)

| 54. | (2-chlorethyl)diisopropylamin-hydrochlorid (4261–68–1) |
| --- | --- |

54.

(2-chlorethyl)diisopropylamin-hydrochlorid (4261–68–1)

| 55. | kyselina methylfosfonová (993–13–5) |
| --- | --- |

55.

kyselina methylfosfonová (993–13–5)

| 56. | diethyl-methylfosfonát (683–08–9) |
| --- | --- |

56.

diethyl-methylfosfonát (683–08–9)

| 57. | dichlorid N,N-dimethylamid kyseliny fosforečné (677–43–0) |
| --- | --- |

57.

dichlorid N,N-dimethylamid kyseliny fosforečné (677–43–0)

| 58. | triisopropylfosfit (116–17–6) |
| --- | --- |

58.

triisopropylfosfit (116–17–6)

| 59. | ethyldiethanolamin (139–87–7) |
| --- | --- |

59.

ethyldiethanolamin (139–87–7)

| 60. | O,O-diethylester kyseliny thiofosforečné (2465–65–8) |
| --- | --- |

60.

O,O-diethylester kyseliny thiofosforečné (2465–65–8)

| 61. | O,O-diethylester kyseliny dithiofosforečné (298–06–6) |
| --- | --- |

61.

O,O-diethylester kyseliny dithiofosforečné (298–06–6)

| 62. | hexafluorokřemičitan sodný (16893–85–9) |
| --- | --- |

62.

hexafluorokřemičitan sodný (16893–85–9)

| 63. | methylfosfonothioyldichlorid (676–98–2). |
| --- | --- |

63.

methylfosfonothioyldichlorid (676–98–2).

| | 1C450 a:






  4. | fosgen: karbonyldichlorid (75–44–5) |
| --- | --- | --- |

1C450 a:

4.

fosgen: karbonyldichlorid (75–44–5)

| 5. | chlorkyan (506–77–4) |
| --- | --- |

5.

chlorkyan (506–77–4)

| 6. | kyanovodík (74–90–8) |
| --- | --- |

6.

kyanovodík (74–90–8)

| 7. | chlorpikrin: trichlornitromethan (76–06–2); |
| --- | --- |

7.

chlorpikrin: trichlornitromethan (76–06–2);

| | 1C450 b:






  1. | Chemikálie, jiné než uvedené v Seznamu vojenského materiálu nebo v položce 1C350, obsahující atom fosforu, na který je vázána jedna methylová, ethylová nebo n-propylová nebo iso-propylová skupina, avšak ne další atomy uhlíku; |
| --- | --- | --- |

1C450 b:

1.

Chemikálie, jiné než uvedené v Seznamu vojenského materiálu nebo v položce 1C350, obsahující atom fosforu, na který je vázána jedna methylová, ethylová nebo n-propylová nebo iso-propylová skupina, avšak ne další atomy uhlíku;

| 2. | N,N-dialkyl [methyl, ethyl nebo propyl nebo isopropyl] fosforamidové dihalogenidy, jiné než dichlorid N,N-dimethylamid kyseliny fosforečné uvedený v položce 1C350.57; |
| --- | --- |

2.

N,N-dialkyl [methyl, ethyl nebo propyl nebo isopropyl] fosforamidové dihalogenidy, jiné než dichlorid N,N-dimethylamid kyseliny fosforečné uvedený v položce 1C350.57;

| 3. | Dialkyl [methyl, ethyl, nebo propyl nebo isopropyl] N,N-dialkyl [methyl, ethyl, nebo propyl nebo isopropyl] fosforamidáty, jiné než diethyl-N,N-dimethylfosforamidát uvedený v položce 1C350; |
| --- | --- |

3.

Dialkyl [methyl, ethyl, nebo propyl nebo isopropyl] N,N-dialkyl [methyl, ethyl, nebo propyl nebo isopropyl] fosforamidáty, jiné než diethyl-N,N-dimethylfosforamidát uvedený v položce 1C350;

| 4. | N,N-dialkyl [methyl, ethyl, nebo propyl nebo isopropyl] aminoethyl-2-chloridy a odpovídající protonované soli, jiné než N,N-(diisopropylamino)ethylchlorid nebo (2-chlorethyl)diisopropylamin-hydrochlorid uvedené v položce 1C350; |
| --- | --- |

4.

N,N-dialkyl [methyl, ethyl, nebo propyl nebo isopropyl] aminoethyl-2-chloridy a odpovídající protonované soli, jiné než N,N-(diisopropylamino)ethylchlorid nebo (2-chlorethyl)diisopropylamin-hydrochlorid uvedené v položce 1C350;

| 5. | N,N-dialkyl [methyl, ethyl, nebo propyl nebo isopropyl] aminoethan-2-oly a odpovídající protonované soli jiné než N,N-(diisopropylamino)ethan –1-ol (96-80-0) a N,N-(diethylamino)ethan-1-ol (100-37-8) uvedené v položce 1C350; |
| --- | --- |

5.

N,N-dialkyl [methyl, ethyl, nebo propyl nebo isopropyl] aminoethan-2-oly a odpovídající protonované soli jiné než N,N-(diisopropylamino)ethan –1-ol (96-80-0) a N,N-(diethylamino)ethan-1-ol (100-37-8) uvedené v položce 1C350;

| 6. | N,N-dialkyl [methyl, ethyl nebo propyl (normal nebo iso)] aminoethan-2-thioly a příslušné protonované soli, jiné než N,N-diisopropyl-(beta)-aminoethanthiol uvedený v položce 1C350; |
| --- | --- |

6.

N,N-dialkyl [methyl, ethyl nebo propyl (normal nebo iso)] aminoethan-2-thioly a příslušné protonované soli, jiné než N,N-diisopropyl-(beta)-aminoethanthiol uvedený v položce 1C350;

| 8. | Methyldiethanolamin (105–59–9) |
| --- | --- |

8.

Methyldiethanolamin (105–59–9)

Část 2 –   Místa určení

Toto povolení je platné v celé Unii pro vývoz do těchto míst určení:

Argentina, Chorvatsko, Island, Jižní Korea, Turecko, Ukrajina.

Část 3 –   Podmínky a požadavky pro používání

| 1. | Toto povolení nepovoluje vývoz zboží, jestliže:






  1) | byl vývozce informován příslušnými orgány členského státu, ve kterém je usazen, stanovenými v čl. 9 odst. 6 tohoto nařízení, že dotyčné zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno:






  a) | k užití ve spojení s vývojem chemických, biologických nebo jaderných zbraní nebo jiných jaderných výbušných zařízení, jejich výrobou, nakládáním s nimi, jejich provozem, údržbou, skladováním, zjišťováním, identifikací nebo rozšiřováním nebo s vývojem, výrobou, údržbou nebo skladováním raketových systémů schopných takové zbraně nést; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Toto povolení nepovoluje vývoz zboží, jestliže:

1)

byl vývozce informován příslušnými orgány členského státu, ve kterém je usazen, stanovenými v čl. 9 odst. 6 tohoto nařízení, že dotyčné zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno:

a)

k užití ve spojení s vývojem chemických, biologických nebo jaderných zbraní nebo jiných jaderných výbušných zařízení, jejich výrobou, nakládáním s nimi, jejich provozem, údržbou, skladováním, zjišťováním, identifikací nebo rozšiřováním nebo s vývojem, výrobou, údržbou nebo skladováním raketových systémů schopných takové zbraně nést;

| b) | pro vojenské konečné použití podle definice v čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení, vztahuje-li se na kupující zemi nebo zemi určení zbrojní embargo uložené rozhodnutím nebo společným postojem Rady nebo rozhodnutím Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě nebo zbrojní embargo uložené závaznou rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů, nebo |
| --- | --- |

b)

pro vojenské konečné použití podle definice v čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení, vztahuje-li se na kupující zemi nebo zemi určení zbrojní embargo uložené rozhodnutím nebo společným postojem Rady nebo rozhodnutím Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě nebo zbrojní embargo uložené závaznou rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů, nebo

| c) | k použití jako díly nebo součásti zboží uvedeného ve vnitrostátním seznamu vojenského materiálu, které bylo vyvezeno z území dotčeného členského státu bez povolení nebo v rozporu s povolením, které ukládají právní předpisy tohoto členského státu; |
| --- | --- |

c)

k použití jako díly nebo součásti zboží uvedeného ve vnitrostátním seznamu vojenského materiálu, které bylo vyvezeno z území dotčeného členského státu bez povolení nebo v rozporu s povolením, které ukládají právní předpisy tohoto členského státu;

| 2) | vývozce si je vzhledem ke své povinnosti postupovat s náležitou péčí vědom toho, že dotyčné zboží je zcela nebo zčásti určeno k jednomu z použití uvedených v prvním pododstavci; |
| --- | --- |

2)

vývozce si je vzhledem ke své povinnosti postupovat s náležitou péčí vědom toho, že dotyčné zboží je zcela nebo zčásti určeno k jednomu z použití uvedených v prvním pododstavci;

| 3) | vývozce si je vzhledem ke své povinnosti postupovat s náležitou péčí vědom toho, že dotyčné zboží bude zpětně vyvezeno na jakékoli místo určení, kromě míst uvedených v části 2 této přílohy a v části 2 přílohy IIa, nebo do členských států; nebo |
| --- | --- |

3)

vývozce si je vzhledem ke své povinnosti postupovat s náležitou péčí vědom toho, že dotyčné zboží bude zpětně vyvezeno na jakékoli místo určení, kromě míst uvedených v části 2 této přílohy a v části 2 přílohy IIa, nebo do členských států; nebo

| 4) | příslušné zboží je vyváženo do svobodného celního pásma nebo svobodného celního skladu v místě určení, na které se toto povolení vztahuje. |
| --- | --- |

4)

příslušné zboží je vyváženo do svobodného celního pásma nebo svobodného celního skladu v místě určení, na které se toto povolení vztahuje.

| 2. | Vývozci musí v kolonce 44 jednotného správního dokladu uvést referenční číslo EU X002 a skutečnost, že zboží je vyváženo na základě všeobecného vývozního povolení Unie EU006. |
| --- | --- |

2.

Vývozci musí v kolonce 44 jednotného správního dokladu uvést referenční číslo EU X002 a skutečnost, že zboží je vyváženo na základě všeobecného vývozního povolení Unie EU006.

| 3. | Jakýkoli vývozce, který použije toto povolení, musí oznámit příslušným orgánům členského státu, v němž je usazen, první použití tohoto povolení nejpozději 30 dnů ode dne prvního vývozu nebo případně, na základě požadavku příslušného orgánu členského státu, v němž je vývozce usazen, před prvním použitím tohoto povolení. Členské státy informují Komisi o mechanismu oznamování, který si pro toto povolení zvolily. Komise zveřejní takto získané informace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.
  Požadavky na oznamování spojené s použitím tohoto povolení a doplňující informace, které může požadovat členský stát o zboží, které je z něj vyváženo podle tohoto povolení, stanoví členské státy.
  Členský stát může požadovat po vývozcích, kteří jsou usazeni na jeho území, aby se před prvním použitím tohoto povolení zaregistrovali. Registrace je automatická a příslušné orgány ji vývozcům potvrdí neprodleně, nejpozději však do deseti pracovních dnů od přijetí žádosti, s výhradou čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení.
  V příslušných případech jsou požadavky uvedené ve druhém a třetím pododstavci založeny na požadavcích stanovených pro použití vnitrostátních všeobecných vývozních povolení udělovaných těmi členskými státy, které taková povolení vydávají. |
| --- | --- |

3.

Jakýkoli vývozce, který použije toto povolení, musí oznámit příslušným orgánům členského státu, v němž je usazen, první použití tohoto povolení nejpozději 30 dnů ode dne prvního vývozu nebo případně, na základě požadavku příslušného orgánu členského státu, v němž je vývozce usazen, před prvním použitím tohoto povolení. Členské státy informují Komisi o mechanismu oznamování, který si pro toto povolení zvolily. Komise zveřejní takto získané informace v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.

Požadavky na oznamování spojené s použitím tohoto povolení a doplňující informace, které může požadovat členský stát o zboží, které je z něj vyváženo podle tohoto povolení, stanoví členské státy.

Členský stát může požadovat po vývozcích, kteří jsou usazeni na jeho území, aby se před prvním použitím tohoto povolení zaregistrovali. Registrace je automatická a příslušné orgány ji vývozcům potvrdí neprodleně, nejpozději však do deseti pracovních dnů od přijetí žádosti, s výhradou čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení.

V příslušných případech jsou požadavky uvedené ve druhém a třetím pododstavci založeny na požadavcích stanovených pro použití vnitrostátních všeobecných vývozních povolení udělovaných těmi členskými státy, které taková povolení vydávají.

PŘÍLOHA IIg

(Seznam podle čl. 9 odst. 4 písm. a) tohoto nařízení a příloh IIa, IIc a IId tohoto nařízení)

Položky neposkytují vždy úplný popis dotyčného zboží ani příslušné poznámky uvedené v příloze I. Úplný popis zboží obsahuje pouze příloha I.

Uvedením zboží v této příloze není dotčeno použití všeobecné poznámky k softwaru uvedené v příloze I.

| — | Veškeré zboží uvedené v příloze IV. |
| --- | --- |

—

Veškeré zboží uvedené v příloze IV.

| — | 0C001 „Přírodní uran“ nebo „ochuzený uran“ nebo thorium ve formě kovu, slitiny, chemické sloučeniny nebo koncentrátu a jakýkoliv jiný materiál obsahující jednu nebo více uvedených složek. |
| --- | --- |

—

0C001 „Přírodní uran“ nebo „ochuzený uran“ nebo thorium ve formě kovu, slitiny, chemické sloučeniny nebo koncentrátu a jakýkoliv jiný materiál obsahující jednu nebo více uvedených složek.

| — | 0C002 „Zvláštní štěpné materiály“, jiné než uvedené v příloze IV. |
| --- | --- |

—

0C002 „Zvláštní štěpné materiály“, jiné než uvedené v příloze IV.

| — | 0D001 „Software“ speciálně konstruovaný nebo upravený pro „vývoj“, „výrobu“ nebo „užití“ zboží uvedeného v kategorii 0, pokud se vztahuje k položce 0C001 nebo k tomu zboží v položce 0C002, které je z přílohy IV vyloučeno. |
| --- | --- |

—

0D001 „Software“ speciálně konstruovaný nebo upravený pro „vývoj“, „výrobu“ nebo „užití“ zboží uvedeného v kategorii 0, pokud se vztahuje k položce 0C001 nebo k tomu zboží v položce 0C002, které je z přílohy IV vyloučeno.

| — | 0E001 „Technologie“ podle Poznámky k jaderné technologii pro „vývoj“, „výrobu“ nebo „užití“ zboží uvedeného v kategorii 0, pokud se vztahuje k položce 0C001 nebo k tomu zboží v položce 0C002, které je z přílohy IV vyloučeno. |
| --- | --- |

—

0E001 „Technologie“ podle Poznámky k jaderné technologii pro „vývoj“, „výrobu“ nebo „užití“ zboží uvedeného v kategorii 0, pokud se vztahuje k položce 0C001 nebo k tomu zboží v položce 0C002, které je z přílohy IV vyloučeno.

| — | 1A102 Opětně sycené pyrolýzované součásti typu uhlík–uhlík konstruované pro kosmické nosné prostředky uvedené v položce 9A004 nebo sondážní rakety uvedené v položce 9A104. |
| --- | --- |

—

1A102 Opětně sycené pyrolýzované součásti typu uhlík–uhlík konstruované pro kosmické nosné prostředky uvedené v položce 9A004 nebo sondážní rakety uvedené v položce 9A104.

| — | 1C351 Lidské patogeny, zoonózy a „toxiny“. |
| --- | --- |

—

1C351 Lidské patogeny, zoonózy a „toxiny“.

| — | 1C352 Živočišné patogeny. |
| --- | --- |

—

1C352 Živočišné patogeny.

| — | 1C353 Genetické prvky a geneticky modifikované organismy. |
| --- | --- |

—

1C353 Genetické prvky a geneticky modifikované organismy.

| — | 1C354 Rostlinné patogeny. |
| --- | --- |

—

1C354 Rostlinné patogeny.

| — | 1C450a.1. amiton: O,O-diethyl-S-[2-(diethylamino)ethyl]-fosforothioát a odpovídající alkylované nebo protonované soli (78-53-5), |
| --- | --- |

—

1C450a.1. amiton: O,O-diethyl-S-[2-(diethylamino)ethyl]-fosforothioát a odpovídající alkylované nebo protonované soli (78-53-5),

| — | 1C450a.2. PFIB: 1,1,3,3,3-pentafluor-2-(trifluormethyl)prop-1-en (382–21–8), 3.BZ. |
| --- | --- |

—

1C450a.2. PFIB: 1,1,3,3,3-pentafluor-2-(trifluormethyl)prop-1-en (382–21–8), 3.BZ.

| — | 7E104 „Technologie“ pro integraci dat řízení letu, navádění a pohonu do systému řízení letu pro optimalizaci trajektorie raketového systému. |
| --- | --- |

—

7E104 „Technologie“ pro integraci dat řízení letu, navádění a pohonu do systému řízení letu pro optimalizaci trajektorie raketového systému.

| — | 9A009.a. Propulzní systémy hybridních raket s celkovým pulzačním výkonem více než 1,1 MNs. |
| --- | --- |

—

9A009.a. Propulzní systémy hybridních raket s celkovým pulzačním výkonem více než 1,1 MNs.

| — | 9A117 Mechanismy raketových stupňů, odpojovací mechanismy a mezistupně použitelné v „řízených střelách“. |
| --- | --- |

—

9A117 Mechanismy raketových stupňů, odpojovací mechanismy a mezistupně použitelné v „řízených střelách“.

---

PROHLÁŠENÍ KOMISE

Komise zamýšlí revidovat toto nařízení nejpozději do 31. prosince 2013, zejména pokud jde o posouzení možnosti zavést všeobecné vývozní povolení pro zásilky nízké hodnoty.

---

PROHLÁŠENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU, RADY A KOMISE O ZÁSILKÁCH NÍZKÉ HODNOTY

Tímto nařízením nejsou dotčena národní všeobecná vývozní povolení pro zásilky nízké hodnoty vydávaná členskými státy v souladu s čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 428/2009.

---

| 8.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 326/45 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 326/45

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1233/2011

ze dne 16. listopadu 2011

o uplatňování některých pravidel v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů a o zrušení rozhodnutí Rady 2001/76/ES a 2001/77/ES

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Exportní úvěrové agentury přispívají k rozvoji světového obchodu, neboť podporují vývoz a investice společností, a to způsobem, který je doplňkem k poskytování financí a pojištění ze strany soukromého sektoru. Unie je stranou Ujednání Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj (OECD) o státem podporovaných vývozních úvěrech (dále jen „ujednání“). Ujednání, jak bylo účastníky uzavřeno, upravuje finanční podmínky, jež mohou exportní úvěrové agentury nabízet s cílem vytvořit v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů rovné podmínky pro všechny. |
| --- | --- |

(1)

Exportní úvěrové agentury přispívají k rozvoji světového obchodu, neboť podporují vývoz a investice společností, a to způsobem, který je doplňkem k poskytování financí a pojištění ze strany soukromého sektoru. Unie je stranou Ujednání Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj (OECD) o státem podporovaných vývozních úvěrech (dále jen „ujednání“). Ujednání, jak bylo účastníky uzavřeno, upravuje finanční podmínky, jež mohou exportní úvěrové agentury nabízet s cílem vytvořit v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů rovné podmínky pro všechny.

| (2) | Na základě rozhodnutí Rady 2001/76/ES ze dne 22. prosince 2000, kterým se nahrazuje rozhodnutí ze dne 4. dubna 1978 o uplatňování některých pravidel v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů (2), a rozhodnutí Rady 2001/77/ES ze dne 22. prosince 2000 o uplatňování zásad rámcové dohody o financování projektů v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů (3) se v Unii používají pravidla uvedená v ujednání a zvláštní pravidla financování projektů. |
| --- | --- |

(2)

Na základě rozhodnutí Rady 2001/76/ES ze dne 22. prosince 2000, kterým se nahrazuje rozhodnutí ze dne 4. dubna 1978 o uplatňování některých pravidel v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů (2), a rozhodnutí Rady 2001/77/ES ze dne 22. prosince 2000 o uplatňování zásad rámcové dohody o financování projektů v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů (3) se v Unii používají pravidla uvedená v ujednání a zvláštní pravidla financování projektů.

| (3) | Prostřednictvím činnosti exportních úvěrových agentur ujednání nepřímo podporuje svobodný a spravedlivý obchod a investice společností, které by jinak měly obtížnější přístup k úvěrovým prostředkům poskytovaným soukromým sektorem. |
| --- | --- |

(3)

Prostřednictvím činnosti exportních úvěrových agentur ujednání nepřímo podporuje svobodný a spravedlivý obchod a investice společností, které by jinak měly obtížnější přístup k úvěrovým prostředkům poskytovaným soukromým sektorem.

| (4) | Členské státy by se měly při vytváření, rozvíjení a uplatňování svých vnitrostátních systémů vývozních úvěrů a při výkonu dohledu nad činností v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů řídit obecnými ustanoveními týkajícími se vnější činnosti Unie, jako je upevňování demokracie, dodržování lidských práv, soudržnost politik ve prospěch rozvoje a boj proti změně klimatu. |
| --- | --- |

(4)

Členské státy by se měly při vytváření, rozvíjení a uplatňování svých vnitrostátních systémů vývozních úvěrů a při výkonu dohledu nad činností v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů řídit obecnými ustanoveními týkajícími se vnější činnosti Unie, jako je upevňování demokracie, dodržování lidských práv, soudržnost politik ve prospěch rozvoje a boj proti změně klimatu.

| (5) | Účastníci ujednání jsou zapojeni do nepřetržitého procesu, jehož cílem je minimalizovat narušení trhu a vytvořit rovné podmínky, za kterých bude pojistné účtované exportními úvěrovými agenturami založeno na riziku, bude přiměřené s ohledem na pokrytí dlouhodobých provozních nákladů a ztrát a bude v souladu se závazky Světové obchodní organizace. Aby bylo dosaženo tohoto cíle, fungují systémy vývozních úvěrů transparentním způsobem a agentury v souladu s tím předkládají zprávy OECD. |
| --- | --- |

(5)

Účastníci ujednání jsou zapojeni do nepřetržitého procesu, jehož cílem je minimalizovat narušení trhu a vytvořit rovné podmínky, za kterých bude pojistné účtované exportními úvěrovými agenturami založeno na riziku, bude přiměřené s ohledem na pokrytí dlouhodobých provozních nákladů a ztrát a bude v souladu se závazky Světové obchodní organizace. Aby bylo dosaženo tohoto cíle, fungují systémy vývozních úvěrů transparentním způsobem a agentury v souladu s tím předkládají zprávy OECD.

| (6) | Správně zaměřené vývozní úvěry poskytované exportními úvěrovými agenturami mohou zlepšit možnosti přístupu společností Unie na trh, včetně malých a středných podniků. |
| --- | --- |

(6)

Správně zaměřené vývozní úvěry poskytované exportními úvěrovými agenturami mohou zlepšit možnosti přístupu společností Unie na trh, včetně malých a středných podniků.

| (7) | Účastníci ujednání a členské státy Unie se v souladu s pravidly transparentnosti OECD a Unie dohodli na zveřejňování určitých informací o vývozních úvěrech, aby byly pro účastníky ujednání a členské státy vytvořeny rovné podmínky. |
| --- | --- |

(7)

Účastníci ujednání a členské státy Unie se v souladu s pravidly transparentnosti OECD a Unie dohodli na zveřejňování určitých informací o vývozních úvěrech, aby byly pro účastníky ujednání a členské státy vytvořeny rovné podmínky.

| (8) | Unie uplatňuje opatření týkající se transparentnosti a podávání zpráv, která jsou uvedena v příloze I. |
| --- | --- |

(8)

Unie uplatňuje opatření týkající se transparentnosti a podávání zpráv, která jsou uvedena v příloze I.

| (9) | S ohledem na silnější konkurenci na světových trzích a za účelem předcházení konkurenčnímu znevýhodnění společností Unie by Komise vzhledem ke zmocnění k jednání, které jí udělily členské státy, měla podpořit snahu OECD o oslovení stran, které se ujednání neúčastní. Komise by měla využít dvoustranných a vícestranných jednání k tomu, aby stanovila celosvětové normy pro státem podporované vývozní úvěry. Celosvětové normy v této oblasti jsou předpokladem rovných podmínek pro všechny účastníky světového obchodu. |
| --- | --- |

(9)

S ohledem na silnější konkurenci na světových trzích a za účelem předcházení konkurenčnímu znevýhodnění společností Unie by Komise vzhledem ke zmocnění k jednání, které jí udělily členské státy, měla podpořit snahu OECD o oslovení stran, které se ujednání neúčastní. Komise by měla využít dvoustranných a vícestranných jednání k tomu, aby stanovila celosvětové normy pro státem podporované vývozní úvěry. Celosvětové normy v této oblasti jsou předpokladem rovných podmínek pro všechny účastníky světového obchodu.

| (10) | Země OECD se sice ujednáním řídí, nečlenské země OECD však nejsou účastníky ujednání, což by mohlo vést ke konkurenční výhodě pro vývozce z těchto zemí. Tyto země se proto vyzývají, aby ujednání uplatňovaly, a zajistily tak rovné podmínky pro všechny i na celosvětové úrovni. |
| --- | --- |

(10)

Země OECD se sice ujednáním řídí, nečlenské země OECD však nejsou účastníky ujednání, což by mohlo vést ke konkurenční výhodě pro vývozce z těchto zemí. Tyto země se proto vyzývají, aby ujednání uplatňovaly, a zajistily tak rovné podmínky pro všechny i na celosvětové úrovni.

| (11) | S ohledem na politiku zdokonalování tvorby právních předpisů Unie, jejímž účelem je zjednodušit a zlepšit stávající předpisy, se Komise a členské státy při budoucích revizích ujednání soustředí na případné snížení administrativní zátěže podniků a vnitrostátních správních orgánů, včetně exportních úvěrových agentur. |
| --- | --- |

(11)

S ohledem na politiku zdokonalování tvorby právních předpisů Unie, jejímž účelem je zjednodušit a zlepšit stávající předpisy, se Komise a členské státy při budoucích revizích ujednání soustředí na případné snížení administrativní zátěže podniků a vnitrostátních správních orgánů, včetně exportních úvěrových agentur.

| (12) | Účastníci ujednání se rozhodli ujednání upravit a racionalizovat. Změny, na kterých se dohodli, se týkají lepší praktické použitelnosti, větší konzistentnosti příslušných mezinárodních závazků a dosažení větší transparentnosti, zejména vůči státům, které nejsou účastníky ujednání. Účastníci ujednání se navíc dohodli, že do textu ujednání začlení pravidla financování projektů zavedená rozhodnutím 2001/77/ES a pravidla vývozních úvěrů pro lodě zavedená rozhodnutím Rady 2002/634/ES (4), kterým se mění rozhodnutí 2001/76/ES. |
| --- | --- |

(12)

Účastníci ujednání se rozhodli ujednání upravit a racionalizovat. Změny, na kterých se dohodli, se týkají lepší praktické použitelnosti, větší konzistentnosti příslušných mezinárodních závazků a dosažení větší transparentnosti, zejména vůči státům, které nejsou účastníky ujednání. Účastníci ujednání se navíc dohodli, že do textu ujednání začlení pravidla financování projektů zavedená rozhodnutím 2001/77/ES a pravidla vývozních úvěrů pro lodě zavedená rozhodnutím Rady 2002/634/ES (4), kterým se mění rozhodnutí 2001/76/ES.

| (13) | Rozhodnutí 2001/76/ES v pozměněném znění by proto mělo být zrušeno a nahrazeno tímto nařízením, přičemž konsolidovaný a revidovaný text ujednání by měl být připojen k tomuto nařízení jako příloha, a rozhodnutí 2001/77/ES by mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(13)

Rozhodnutí 2001/76/ES v pozměněném znění by proto mělo být zrušeno a nahrazeno tímto nařízením, přičemž konsolidovaný a revidovaný text ujednání by měl být připojen k tomuto nařízení jako příloha, a rozhodnutí 2001/77/ES by mělo být zrušeno.

| (14) | Za účelem bezproblémového a rychlého zapracování změn pravidel stanovených v ujednání, na nichž se dohodli účastníci ujednání, do právních předpisů Unie by Komise měla v případě potřeby přijmout ke změně přílohy II akty v přenesené pravomoci, kterými se mění příloha II. Na Komisi by proto měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny pravidel dojednané účastníky ujednání. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě, |
| --- | --- |

(14)

Za účelem bezproblémového a rychlého zapracování změn pravidel stanovených v ujednání, na nichž se dohodli účastníci ujednání, do právních předpisů Unie by Komise měla v případě potřeby přijmout ke změně přílohy II akty v přenesené pravomoci, kterými se mění příloha II. Na Komisi by proto měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny pravidel dojednané účastníky ujednání. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Použití ujednání

V Unii se použijí pravidla uvedená v Ujednání o státem podporovaných vývozních úvěrech („dále jen ujednání“). Znění ujednání je uvedeno v příloze k tomuto nařízení.

Článek 2

Přenesení pravomoci

Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 3, kterými se mění příloha II, pokud je to nezbytné v důsledku změn pravidel, které dojednali účastníci ujednání.

Ve zvláště závažných naléhavých případech se na akty v přenesené pravomoci podle tohoto článku, kterými se mění příloha II v důsledku změn pravidel, které dojednali účastníci ujednání, použije postup uvedený v článku 4.

Článek 3

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 2 je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje 9. prosincem 2011.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 2 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 4

Postup pro naléhavé případy

1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení o aktu v přenesené pravomoci poskytnutém Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.

2.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky postupem uvedeným v čl. 3 odst. 5. V takovém případě zruší Komise tento akt neprodleně poté, co jí Evropský parlament nebo Rada oznámí rozhodnutí o vyslovení námitek.

Článek 5

Transparentnosti a podávání zpráv

Opatření uplatňovaná v Unii, která se týkají transparentnosti a podávání zpráv, jsou uvedena v příloze I.

Článek 6

Zrušení

Rozhodnutí 2001/76/ES a 2001/77/ES se zrušují.

Článek 7

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 16. listopadu 2011.

Za Evropský parlament

předseda

J. BUZEK

Za Radu

předseda

W. SZCZUKA

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 13. září 2011 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 8. listopadu 2011.

1

(2)  Úř. věst. L 32, 2.2.2001, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 32, 2.2.2001, s. 55.

3

(4)  Úř. věst. L 206, 3.8.2002, s. 16.

4

---

PŘÍLOHA I

| 1. | Aniž jsou dotčeny výsady orgánů členských států vykonávajících dohled nad vnitrostátními programy vývozních úvěrů, poskytne každý členský stát Komisi výroční zprávu o činnosti, aby se tak zvýšila transparentnosti na úrovni Unie. Členské státy podávají v souladu se svým vnitrostátním právním rámcem zprávy o aktivech a pasivech, vyplacených pojistných plněních a navrácených částkách, nových závazcích, obchodních rizicích a pojistných sazbách. V případě, že by činnost v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů mohla vést ke vzniku podmíněných závazků, uvede se tato činnost ve výroční zprávě o činnosti. |
| --- | --- |

1.

Aniž jsou dotčeny výsady orgánů členských států vykonávajících dohled nad vnitrostátními programy vývozních úvěrů, poskytne každý členský stát Komisi výroční zprávu o činnosti, aby se tak zvýšila transparentnosti na úrovni Unie. Členské státy podávají v souladu se svým vnitrostátním právním rámcem zprávy o aktivech a pasivech, vyplacených pojistných plněních a navrácených částkách, nových závazcích, obchodních rizicích a pojistných sazbách. V případě, že by činnost v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů mohla vést ke vzniku podmíněných závazků, uvede se tato činnost ve výroční zprávě o činnosti.

| 2. | Ve výroční zprávě o činnosti členské státy popíší, jak jsou při činnosti jejich exportních úvěrových agentur v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů zohledněna ekologická rizika, jež s sebou mohou nést další významná rizika. |
| --- | --- |

2.

Ve výroční zprávě o činnosti členské státy popíší, jak jsou při činnosti jejich exportních úvěrových agentur v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů zohledněna ekologická rizika, jež s sebou mohou nést další významná rizika.

| 3. | Na základě těchto informací vypracuje Komise pro Evropský parlament roční přehled, v němž mj. zhodnotí, nakolik exportní úvěrové agentury plní cíle a závazky Unie. |
| --- | --- |

3.

Na základě těchto informací vypracuje Komise pro Evropský parlament roční přehled, v němž mj. zhodnotí, nakolik exportní úvěrové agentury plní cíle a závazky Unie.

| 4. | V souladu se svými pravomocemi předkládá Komise Evropskému parlamentu výroční zprávu o uskutečněných jednáních týkajících se stanovení celosvětových norem v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů, ke kterým byla Komise zmocněna v rámci různých fór mezinárodní spolupráce.
  Prvním obdobím, o němž se podává zpráva v rámci tohoto nařízení, je rok 2011. |
| --- | --- |

4.

V souladu se svými pravomocemi předkládá Komise Evropskému parlamentu výroční zprávu o uskutečněných jednáních týkajících se stanovení celosvětových norem v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů, ke kterým byla Komise zmocněna v rámci různých fór mezinárodní spolupráce.

Prvním obdobím, o němž se podává zpráva v rámci tohoto nařízení, je rok 2011.

---

PŘÍLOHA II

UJEDNÁNÍ O STÁTEM PODPOROVANÝCH VÝVOZNÍCH ÚVĚRECH

OBSAH

| KAPITOLA I: | OBECNÁ USTANOVENÍ |
| --- | --- |

KAPITOLA I:

| 1. | ÚČEL |
| --- | --- |

1.

| 2. | PRÁVNÍ STATUT |
| --- | --- |

2.

| 3. | ÚČASTNÍCI |
| --- | --- |

3.

| 4. | INFORMACE DOSTUPNÉ STÁTŮM, KTERÉ NEJSOU ÚČASTNÍKY UJEDNÁNÍ |
| --- | --- |

4.

| 5. | OBLAST PŮSOBNOSTI |
| --- | --- |

5.

| 6. | ODVĚTVOVÉ DOHODY |
| --- | --- |

6.

| 7. | PROJEKTOVÉ FINANCOVÁNÍ |
| --- | --- |

7.

| 8. | ODSTOUPENÍ |
| --- | --- |

8.

| 9. | MONITOROVÁNÍ |
| --- | --- |

9.

| KAPITOLA II: | FINANČNÍ PODMÍNKY PRO VÝVOZNÍ ÚVĚRY |
| --- | --- |

KAPITOLA II:

| 10. | PLATBA PŘEDEM, MAXIMÁLNÍ STÁTNÍ PODPORA A MÍSTNÍ NÁKLADY |
| --- | --- |

10.

| 11. | KLASIFIKACE ZEMÍ PRO MAXIMÁLNÍ LHŮTY SPLATNOSTI |
| --- | --- |

11.

| 12. | MAXIMÁLNÍ LHŮTA SPLATNOSTI |
| --- | --- |

12.

| 13. | LHŮTY SPLATNOSTI PRO NEJADERNÉ ELEKTRÁRNY |
| --- | --- |

13.

| 14. | SPLÁCENÍ JISTINY A PLATBA ÚROKŮ |
| --- | --- |

14.

| 15. | ÚROKOVÉ SAZBY, POJISTNÉ SAZBY A JINÉ POPLATKY |
| --- | --- |

15.

| 16. | DOBA PLATNOSTI PRO VÝVOZNÍ ÚVĚRY |
| --- | --- |

16.

| 17. | OPATŘENÍ K PŘEDCHÁZENÍ ZTRÁT NEBO K JEJICH MINIMALIZACI |
| --- | --- |

17.

| 18. | DOROVNÁNÍ |
| --- | --- |

18.

| 19. | MINIMÁLNÍ PEVNÉ ÚROKOVÉ SAZBY PODLE STÁTNÍ FINANČNÍ PODPORY |
| --- | --- |

19.

| 20. | STANOVENÍ ÚROKOVÝCH SAZEB CIRR |
| --- | --- |

20.

| 21. | PLATNOST ÚROKOVÝCH SAZEB CIRR |
| --- | --- |

21.

| 22. | POUŽITÍ ÚROKOVÝCH SAZEB CIRR |
| --- | --- |

22.

| 23. | POJISTNÉ ZA ÚVĚROVÉ RIZIKO |
| --- | --- |

23.

| 24. | MINIMÁLNÍ POJISTNÉ SAZBY PRO ÚVĚROVÉ RIZIKO ZEMĚ A SUVERÉNNÍHO DLUŽNÍKA |
| --- | --- |

24.

| 25. | KLASIFIKACE RIZIKA ZEMĚ |
| --- | --- |

25.

| 26. | KLASIFIKACE MULTILATERÁLNÍCH A REGIONÁLNÍCH INSTITUCÍ |
| --- | --- |

26.

| 27. | PROCENTO KRYTÍ A KVALITA STÁTEM PODPOŘENÉHO POJIŠTĚNÍ VÝVOZNÍCH ÚVĚRŮ |
| --- | --- |

27.

| 28. | VYLOUČENÍ VYBRANÝCH PRVKŮ RIZIKA ZEMĚ A TECHNIKY OMEZENÍ RIZIKA ZEMĚ |
| --- | --- |

28.

| 29. | PŘEZKOUMÁNÍ PLATNOSTI MINIMÁLNÍCH POJISTNÝCH SAZEB PRO ÚVĚROVÉ RIZIKO ZEMĚ A SUVERÉNNÍHO DLUŽNÍKA |
| --- | --- |

29.

| KAPITOLA III: | USTANOVENÍ O VÁZANÉ POMOCI |
| --- | --- |

KAPITOLA III:

| 30. | VŠEOBECNÉ ZÁSADY |
| --- | --- |

30.

| 31. | FORMY VÁZANÉ POMOCI |
| --- | --- |

31.

| 32. | SDRUŽENÉ FINANCOVÁNÍ |
| --- | --- |

32.

| 33. | ZPŮSOBILOST ZEMĚ K VÁZANÉ POMOCI |
| --- | --- |

33.

| 34. | ZPŮSOBILOST PROJEKTU |
| --- | --- |

34.

| 35. | MINIMÁLNÍ ÚROVEŇ ZVÝHODNĚNÍ |
| --- | --- |

35.

| 36. | VÝJIMKY ZE ZPŮSOBILOSTI ZEMĚ NEBO PROJEKTU K VÁZANÉ POMOCI |
| --- | --- |

36.

| 37. | VÝPOČET ÚROVNĚ ZVÝHODNĚNÍ U VÁZANÉ POMOCI |
| --- | --- |

37.

| 38. | DOBA PLATNOSTI PRO VÁZANOU POMOC |
| --- | --- |

38.

| 39. | DOROVNÁNÍ |
| --- | --- |

39.

| KAPITOLA IV: | POSTUPY |
| --- | --- |

KAPITOLA IV:

| ODDÍL 1: | SPOLEČNÉ POSTUPY PRO VÝVOZNÍ ÚVĚRY A POMOC SPOJENOU S OBCHODEM |
| --- | --- |

ODDÍL 1:

| 40. | OZNÁMENÍ |
| --- | --- |

40.

| 41. | INFORMACE O STÁTNÍ PODPOŘE |
| --- | --- |

41.

| 42. | POSTUPY PRO DOROVNÁNÍ |
| --- | --- |

42.

| 43. | ZVLÁŠTNÍ KONZULTACE |
| --- | --- |

43.

| ODDÍL 2: | POSTUPY PRO VÝVOZNÍ ÚVĚRY |
| --- | --- |

ODDÍL 2:

| 44. | OZNÁMENÍ PŘEDEM S DISKUSÍ |
| --- | --- |

44.

| 45. | OZNÁMENÍ PŘEDEM BEZ DISKUSE |
| --- | --- |

45.

| ODDÍL 3: | POSTUPY PRO POMOC SPOJENOU S OBCHODEM |
| --- | --- |

ODDÍL 3:

| 46. | OZNÁMENÍ PŘEDEM |
| --- | --- |

46.

| 47. | OKAMŽITÉ OZNÁMENÍ |
| --- | --- |

47.

| ODDÍL 4: | KONZULTAČNÍ POSTUPY PRO VÁZANOU POMOC |
| --- | --- |

ODDÍL 4:

| 48. | ÚČEL KONZULTACÍ |
| --- | --- |

48.

| 49. | ROZSAH KONZULATCÍ A JEJICH ČASOVÝ RÁMEC |
| --- | --- |

49.

| 50. | VÝSLEDEK KONZULTACÍ |
| --- | --- |

50.

| ODDÍL 5: | VÝMĚNA INFORMACÍ O VÝVOZNÍCH ÚVĚRECH A POMOCI SOUVISEJÍCÍ S OBCHODEM |
| --- | --- |

ODDÍL 5:

| 51. | KONTAKTNÍ MÍSTA |
| --- | --- |

51.

| 52. | ROZSAH DOTAZŮ |
| --- | --- |

52.

| 53. | ROZSAH ODPOVĚDÍ |
| --- | --- |

53.

| 54. | OSOBNÍ KONZULTACE |
| --- | --- |

54.

| 55. | POSTUPY A FORMA SPOLEČNÝCH POSTUPŮ |
| --- | --- |

55.

| 56. | ODPOVĚDI NA NÁVRHY SPOLEČNÝCH POSTUPŮ |
| --- | --- |

56.

| 57. | PŘIJETÍ SPOLEČNÝCH POSTUPŮ |
| --- | --- |

57.

| 58. | NEDOHODA O SPOLEČNÝCH POSTUPECH |
| --- | --- |

58.

| 59. | NABYTÍ ÚČINNOSTI SPOLEČNÉHO POSTUPU |
| --- | --- |

59.

| 60. | DOBA PLATNOSTI SPOLEČNÝCH POSTUPŮ |
| --- | --- |

60.

| ODDÍL 6: | PROVOZNÍ USTANOVENÍ O SDĚLOVÁNÍ MINIMÁLNÍCH ÚROKOVÝCH SAZEB (CIRR) |
| --- | --- |

ODDÍL 6:

| 61. | SDĚLOVÁNÍ MINIMÁLNÍCH ÚROKOVÝCH SAZEB |
| --- | --- |

61.

| 62. | ROZHODNÉ DATUM PRO UŽITÍ ÚROKOVÝCH SAZEB |
| --- | --- |

62.

| 63. | OKAMŽITÉ ZMĚNY ÚROKOVÝCH SAZEB |
| --- | --- |

63.

| ODDÍL 7: | PŘEZKOUMÁNÍ |
| --- | --- |

ODDÍL 7:

| 64. | PRAVIDELNÉ PŘEZKOUMÁNÍ UJEDNÁNÍ |
| --- | --- |

64.

| 65. | PŘEZKOUMÁNÍ MINIMÁLNÍCH ÚROKOVÝCH SAZEB |
| --- | --- |

65.

| 66. | PŘEZKOUMÁNÍ MINIMÁLNÍCH POJISTNÝCH SAZEB A SOUVISEJÍCÍ OTÁZKY |
| --- | --- |

66.

| PŘÍLOHA I: | ODVĚTVOVÁ DOHODA O VÝVOZNÍCH ÚVĚRECH PRO LODĚ |
| --- | --- |

PŘÍLOHA I:

| PŘÍLOHA II: | ODVĚTVOVÁ DOHODA O VÝVOZNÍCH ÚVĚRECH PRO JADERNÉ ELEKTRÁRNY |
| --- | --- |

PŘÍLOHA II:

| PŘÍLOHA III: | ODVĚTVOVÁ DOHODA O VÝVOZNÍCH ÚVĚRECH PRO CIVILNÍ LETADLA |
| --- | --- |

PŘÍLOHA III:

| PŘÍLOHA IV: | ODVĚTVOVÁ DOHODA O VÝVOZNÍCH ÚVĚRECH, PROJEKTECH V OBLASTI OBNOVITELNÝCH ZDROJŮ ENERGIE A VODNÍHO HOSPODÁŘSTVÍ, PLATNÁ NA ZKUŠEBNÍ OBDOBÍ DO 30. ČERVNA 2007 |
| --- | --- |

PŘÍLOHA IV:

| PŘÍLOHA V: | INFORMACE POSKYTOVANÉ PŘI OZNAMOVÁNÍ |
| --- | --- |

PŘÍLOHA V:

| PŘÍLOHA VI: | VÝPOČET MINIMÁLNÍCH POJISTNÝCH SAZEB |
| --- | --- |

PŘÍLOHA VI:

| PŘÍLOHA VII: | KRITÉRIA A PODMÍNKY POUŽÍVÁNÍ KLASIFIKACE RIZIKA ZEMĚ ZOHLEDŇUJÍCÍ ZÁRUKU TŘETÍ ZEMĚ ČI MULTILATERÁLNÍ NEBO REGIONÁLNÍ INSTITUCE |
| --- | --- |

PŘÍLOHA VII:

| PŘÍLOHA VIII: | KRITÉRIA A PODMÍNKY POUŽITÍ OMEZENÍ/VYLOUČENÍ RIZIKA ZEMĚ PŘI VÝPOČTU MINIMÁLNÍCH POJISTNÝCH SAZEB |
| --- | --- |

PŘÍLOHA VIII:

| PŘÍLOHA IX: | KRITÉRIA PRO KVALITU ROZVOJE |
| --- | --- |

PŘÍLOHA IX:

| PŘÍLOHA X: | PODMÍNKY PRO TRANSAKCE PROJEKTOVÉHO FINANCOVÁNÍ |
| --- | --- |

PŘÍLOHA X:

| PŘÍLOHA XI: | SEZNAM DEFINIC |
| --- | --- |

PŘÍLOHA XI:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

1.   Účel

| a) | Hlavním účelem tohoto ujednání o státem podporovaných vývozních úvěrech, (dále jen „ujednání“) je poskytnout rámec pro řádné používání státem podporovaných vývozních úvěrů. |
| --- | --- |

a)

Hlavním účelem tohoto ujednání o státem podporovaných vývozních úvěrech, (dále jen „ujednání“) je poskytnout rámec pro řádné používání státem podporovaných vývozních úvěrů.

| b) | Cílem tohoto ujednání je vytvořit v oblasti státem poskytované podpory rovné podmínky pro všechny v souladu s čl. 5 písm. a) za účelem povzbuzení hospodářské soutěže mezi vývozci na základě jakosti a ceny vyváženého zboží a služeb, a nikoli na základě nejpříznivějších státem podporovaných finančních podmínek. |
| --- | --- |

b)

Cílem tohoto ujednání je vytvořit v oblasti státem poskytované podpory rovné podmínky pro všechny v souladu s čl. 5 písm. a) za účelem povzbuzení hospodářské soutěže mezi vývozci na základě jakosti a ceny vyváženého zboží a služeb, a nikoli na základě nejpříznivějších státem podporovaných finančních podmínek.

2.   Právní statut

Ujednání, které bylo vypracováno v rámci OECD, původně vstoupilo v platnost v dubnu 1978 a bylo uzavřeno na dobu neurčitou. Ujednání je „gentlemanskou dohodou“ mezi účastníky; nejedná se o akt OECD (1), ačkoli je mu poskytována administrativní podpora sekretariátu OECD (dále jen „sekretariát“).

3.   Účastníci

Účastníky ujednání jsou v současné době Austrálie, Evropská unie, Japonsko, Kanada, Korea, Norsko, Nový Zéland, Spojené státy a Švýcarsko. Stávající účastníci mohou vyzvat i jiné země, které jsou členy OECD, i země, které jejími členy nejsou, aby se staly účastníky ujednání.

4.   Informace dostupné státům, které nejsou účastníky ujednání

| a) | Účastníci se zavazují sdílet se státy, které nejsou účastníky tohoto ujednání, informace týkající se oznámení o státem poskytované podpoře v souladu s čl. 5 písm. a). |
| --- | --- |

a)

Účastníci se zavazují sdílet se státy, které nejsou účastníky tohoto ujednání, informace týkající se oznámení o státem poskytované podpoře v souladu s čl. 5 písm. a).

| b) | Účastníci budou na základě reciprocity odpovídat na dotazy států v konkurenční situaci, které nejsou účastníky tohoto ujednání, ohledně finančních podmínek státem poskytované podpory stejně, jako by odpovídali na dotazy jiného účastníka. |
| --- | --- |

b)

Účastníci budou na základě reciprocity odpovídat na dotazy států v konkurenční situaci, které nejsou účastníky tohoto ujednání, ohledně finančních podmínek státem poskytované podpory stejně, jako by odpovídali na dotazy jiného účastníka.

5.   Oblast působnosti

Toto ujednání se vztahuje na veškerou státem nebo v zastoupení státu poskytovanou podporu vývozu zboží nebo služeb včetně finančního leasingu se lhůtou splatnosti alespoň dva roky.

| a) | Státem poskytovaná podpora může mít různou podobu:






  1) | Záruky nebo pojištění vývozních úvěrů (čisté pojištění). |
| --- | --- | --- |

a)

Státem poskytovaná podpora může mít různou podobu:

1)

Záruky nebo pojištění vývozních úvěrů (čisté pojištění).

| 2) | Státem poskytovaná finanční podpora:






  — | přímé úvěry/financování a refinancování nebo |
| --- | --- | --- |

2)

Státem poskytovaná finanční podpora:

—

přímé úvěry/financování a refinancování nebo

| — | podpora úrokových sazeb. |
| --- | --- |

—

podpora úrokových sazeb.

| 3) | Jakákoli kombinace výše uvedené podpory. |
| --- | --- |

3)

Jakákoli kombinace výše uvedené podpory.

| b) | Toto ujednání se vztahuje na vázanou pomoc; postupy uvedené v kapitole IV se vztahují rovněž na nevázanou pomoc týkající se obchodu. |
| --- | --- |

b)

Toto ujednání se vztahuje na vázanou pomoc; postupy uvedené v kapitole IV se vztahují rovněž na nevázanou pomoc týkající se obchodu.

| c) | Toto ujednání se nevztahuje na vývoz vojenského zařízení a zemědělských produktů. |
| --- | --- |

c)

Toto ujednání se nevztahuje na vývoz vojenského zařízení a zemědělských produktů.

| d) | Státem poskytovaná podpora nesmí být poskytnuta, je-li jasně prokázáno, že smlouva byla uzavřena s kupujícím ze země, která není konečným příjemcem zboží, primárně za účelem získání výhodnějších podmínek splácení. |
| --- | --- |

d)

Státem poskytovaná podpora nesmí být poskytnuta, je-li jasně prokázáno, že smlouva byla uzavřena s kupujícím ze země, která není konečným příjemcem zboží, primárně za účelem získání výhodnějších podmínek splácení.

6.   Odvětvové dohody

| a) | Součástí tohoto ujednání jsou následující odvětvové dohody:






  — | Lodě (příloha I) |
| --- | --- | --- |

a)

Součástí tohoto ujednání jsou následující odvětvové dohody:

—

Lodě (příloha I)

| — | Jaderné elektrárny (příloha II) |
| --- | --- |

—

Jaderné elektrárny (příloha II)

| — | Civilní letadla (příloha III) |
| --- | --- |

—

Civilní letadla (příloha III)

| — | Projekty v oblasti obnovitelných zdrojů energie a vodního hospodářství (příloha IV) |
| --- | --- |

—

Projekty v oblasti obnovitelných zdrojů energie a vodního hospodářství (příloha IV)

| b) | Účastník odvětvové dohody může uplatnit její ustanovení na státem poskytovanou podporu vývozu zboží nebo služeb, na kterou se příslušná odvětvová dohoda vztahuje. V případě, že odvětvová dohoda neobsahuje ustanovení odpovídající příslušnému ustanovení tohoto ujednání, uplatní účastník odvětvové dohody příslušné ustanovení tohoto ujednání. |
| --- | --- |

b)

Účastník odvětvové dohody může uplatnit její ustanovení na státem poskytovanou podporu vývozu zboží nebo služeb, na kterou se příslušná odvětvová dohoda vztahuje. V případě, že odvětvová dohoda neobsahuje ustanovení odpovídající příslušnému ustanovení tohoto ujednání, uplatní účastník odvětvové dohody příslušné ustanovení tohoto ujednání.

7.   Projektové financování

| a) | Účastníci mohou uplatnit podmínky vymezené v příloze X na vývoz zboží nebo služeb u transakcí, které splňují kritéria uvedená v dodatku 1 k příloze X. |
| --- | --- |

a)

Účastníci mohou uplatnit podmínky vymezené v příloze X na vývoz zboží nebo služeb u transakcí, které splňují kritéria uvedená v dodatku 1 k příloze X.

| b) | Písmeno a) se nevztahuje na vývoz zboží a služeb, upravený v odvětvové dohodě týkající se civilních letadel. |
| --- | --- |

b)

Písmeno a) se nevztahuje na vývoz zboží a služeb, upravený v odvětvové dohodě týkající se civilních letadel.

8.   Odstoupení

Účastník může odstoupit od tohoto ujednání tak, že tuto skutečnost písemně oznámí sekretariátu pomocí komunikace v reálném čase, například pomocí on-line informačního systému OECD (OLIS). Odstoupení nabývá účinku sto osmdesát kalendářních dní poté, co sekretariát obdrží toto oznámení.

9.   Monitorování

Sekretariát monitoruje provádění tohoto ujednání.

KAPITOLA II

FINANČNÍ PODMÍNKY PRO VÝVOZNÍ ÚVĚRY

Finanční podmínky poskytování vývozních úvěrů zahrnují veškerá ustanovení uvedená v této kapitole, která je nutno vykládat ve vzájemných souvislostech.

Toto ujednání omezuje podmínky vývozních úvěrů, na které může být poskytnuta podpora státu. Účastníci jsou si vědomi skutečnosti, že se na určitá obchodní nebo průmyslová odvětví tradičně vztahují více omezující finanční podmínky než podmínky stanovené v tomto ujednání. Účastníci budou i nadále respektovat tyto zvyklostní finanční podmínky, zejména zásadu, podle které lhůta splatnosti nepřekročí životnost předmětného zboží.

10.   Platba předem, maximální výše státní podpory a místní náklady

| a) | Účastníci vyžadují od kupujících zboží a služeb, na které je státem poskytována podpora, aby zaplatili platby předem alespoň 15 % hodnoty vývozního kontraktu na počátku úvěru ve smyslu přílohy XI nebo před ním. Pro hodnocení plateb předem může být hodnota vývozního kontraktu úměrně snížena, pokud operace zahrnuje zboží a služby ze třetí země, jejichž vývoz není státem podporován. Financování/pojištění 100 % pojistného je přípustné. Pojistné může nebo nemusí být zahrnuto do hodnoty vývozního kontraktu. Platby zádržného provedené po počátku úvěru nejsou v této souvislosti považovány za platy předem. |
| --- | --- |

a)

Účastníci vyžadují od kupujících zboží a služeb, na které je státem poskytována podpora, aby zaplatili platby předem alespoň 15 % hodnoty vývozního kontraktu na počátku úvěru ve smyslu přílohy XI nebo před ním. Pro hodnocení plateb předem může být hodnota vývozního kontraktu úměrně snížena, pokud operace zahrnuje zboží a služby ze třetí země, jejichž vývoz není státem podporován. Financování/pojištění 100 % pojistného je přípustné. Pojistné může nebo nemusí být zahrnuto do hodnoty vývozního kontraktu. Platby zádržného provedené po počátku úvěru nejsou v této souvislosti považovány za platy předem.

| b) | Státem poskytovaná podpora na tyto platby předem může mít pouze formu pojištění nebo záruk kryjících obvyklá předúvěrová rizika. |
| --- | --- |

b)

Státem poskytovaná podpora na tyto platby předem může mít pouze formu pojištění nebo záruk kryjících obvyklá předúvěrová rizika.

| c) | S výjimkou případů uvedených v písmenech b) a d) neposkytnou účastníci státní podporu přesahující 85 % hodnoty vývozního kontraktu včetně zboží a služeb dodávaných třetími zeměmi, ale bez místních nákladů. |
| --- | --- |

c)

S výjimkou případů uvedených v písmenech b) a d) neposkytnou účastníci státní podporu přesahující 85 % hodnoty vývozního kontraktu včetně zboží a služeb dodávaných třetími zeměmi, ale bez místních nákladů.

| d) | Účastníci mohou poskytnout podporu na místní náklady za předpokladu, že:






  1) | Celkový součet státem poskytované podpory podle písmen c) a d) nepřekročí 100 % hodnoty vývozního kontraktu. Výše místních nákladů, které jsou předmětem podpory, proto nesmí překročit výši platby předem. |
| --- | --- | --- |

d)

Účastníci mohou poskytnout podporu na místní náklady za předpokladu, že:

1)

Celkový součet státem poskytované podpory podle písmen c) a d) nepřekročí 100 % hodnoty vývozního kontraktu. Výše místních nákladů, které jsou předmětem podpory, proto nesmí překročit výši platby předem.

| 2) | Tato podpora nesmí být poskytnuta za příznivějších nebo méně omezujících podmínek, než jaké jsou dohodnuty pro související vývozy. |
| --- | --- |

2)

Tato podpora nesmí být poskytnuta za příznivějších nebo méně omezujících podmínek, než jaké jsou dohodnuty pro související vývozy.

| 3) | U zemí kategorie I, vymezených v čl. 11 písm. a), se tato podpora omezuje na čisté pojištění. |
| --- | --- |

3)

U zemí kategorie I, vymezených v čl. 11 písm. a), se tato podpora omezuje na čisté pojištění.

11.   Klasifikace zemí pro maximální lhůty splatnosti

| a) | Do kategorie zemí I patří země, které jsou na seznamu zemí, jimž Světová banka neposkytuje úvěry (2). Všechny ostatní země jsou v kategorii II. Práh, od kterého Světová banka neposkytuje úvěry, je každoročně přepočítáván. Země je přeřazena do jiné kategorie pouze poté, co její kategorie podle Světové banky zůstala beze změny dva po sobě následující roky. |
| --- | --- |

a)

Do kategorie zemí I patří země, které jsou na seznamu zemí, jimž Světová banka neposkytuje úvěry (2). Všechny ostatní země jsou v kategorii II. Práh, od kterého Světová banka neposkytuje úvěry, je každoročně přepočítáván. Země je přeřazena do jiné kategorie pouze poté, co její kategorie podle Světové banky zůstala beze změny dva po sobě následující roky.

| b) | Pro klasifikaci zemí platí tato operační kritéria a postupy:






  1) | Klasifikace pro účely tohoto ujednání je určena výší HND na obyvatele, vypočítaného Světovou bankou pro účely klasifikace zemí přijímajících úvěry podle Světové banky. |
| --- | --- | --- |

b)

Pro klasifikaci zemí platí tato operační kritéria a postupy:

1)

Klasifikace pro účely tohoto ujednání je určena výší HND na obyvatele, vypočítaného Světovou bankou pro účely klasifikace zemí přijímajících úvěry podle Světové banky.

| 2) | Nemá-li Světová banka dostatek informací pro zveřejnění údajů o HND na obyvatele, je požádána o odhad, zda má daná země HND na obyvatele nad nebo pod současným statistickým prahem. Příslušná země pak bude klasifikována podle tohoto odhadu, pokud se účastníci nerozhodnou jinak. |
| --- | --- |

2)

Nemá-li Světová banka dostatek informací pro zveřejnění údajů o HND na obyvatele, je požádána o odhad, zda má daná země HND na obyvatele nad nebo pod současným statistickým prahem. Příslušná země pak bude klasifikována podle tohoto odhadu, pokud se účastníci nerozhodnou jinak.

| 3) | Pokud je země přeřazena podle čl. 11 písm. a), nabývá přeřazení účinnosti dva týdny poté, co sekretariát sdělí závěry učiněné z uvedených údajů Světové banky všem účastníkům. |
| --- | --- |

3)

Pokud je země přeřazena podle čl. 11 písm. a), nabývá přeřazení účinnosti dva týdny poté, co sekretariát sdělí závěry učiněné z uvedených údajů Světové banky všem účastníkům.

| 4) | Pokud Světová banka své údaje reviduje, k těmto změnám se ve vztahu k tomuto ujednání nepřihlíží. Klasifikaci země však lze změnit prostřednictvím společného postupu a účastníci mohou příznivě zvážit změnu klasifikace způsobenou chybami a opomenutími údajů, které byly následně uznány v tomtéž kalendářním roce, v němž sekretariát původně vydal tyto údaje. |
| --- | --- |

4)

Pokud Světová banka své údaje reviduje, k těmto změnám se ve vztahu k tomuto ujednání nepřihlíží. Klasifikaci země však lze změnit prostřednictvím společného postupu a účastníci mohou příznivě zvážit změnu klasifikace způsobenou chybami a opomenutími údajů, které byly následně uznány v tomtéž kalendářním roce, v němž sekretariát původně vydal tyto údaje.

12.   Maximální lhůty splatnosti

Aniž je dotčen článek 13, liší se maximální lhůta splatnosti podle klasifikace země určení, která je stanovena podle kritérií v článku 11.

| a) | Pro země kategorie I je maximální lhůta splatnosti pět let; tuto lhůtu lze, je-li dodržen postup pro oznámení předem podle článku 45, zvýšit na osm a půl roku. |
| --- | --- |

a)

Pro země kategorie I je maximální lhůta splatnosti pět let; tuto lhůtu lze, je-li dodržen postup pro oznámení předem podle článku 45, zvýšit na osm a půl roku.

| b) | Pro země kategorie II je maximální lhůta splatnosti deset let. |
| --- | --- |

b)

Pro země kategorie II je maximální lhůta splatnosti deset let.

| c) | V případě smlouvy zahrnující více než jednu zemi určení by účastníci měli usilovat o vytvoření společného postupu v souladu s postupy uvedenými v článcích 55 až 60, aby dosáhli dohody o vhodných podmínkách. |
| --- | --- |

c)

V případě smlouvy zahrnující více než jednu zemi určení by účastníci měli usilovat o vytvoření společného postupu v souladu s postupy uvedenými v článcích 55 až 60, aby dosáhli dohody o vhodných podmínkách.

13.   Lhůty splatnosti pro nejaderné elektrárny

| a) | Maximální lhůta splatnosti pro nejaderné elektrárny je dvanáct let. Pokud má účastník v úmyslu podporovat lhůtu splatnosti delší, než je lhůta stanovená v článku 12, oznámí to předem postupem podle článku 45. |
| --- | --- |

a)

Maximální lhůta splatnosti pro nejaderné elektrárny je dvanáct let. Pokud má účastník v úmyslu podporovat lhůtu splatnosti delší, než je lhůta stanovená v článku 12, oznámí to předem postupem podle článku 45.

| b) | Nejaderné elektrárny jsou plnohodnotné elektrárny nepoháněné jadernou energií nebo jejich části; zahrnují všechny složky, vybavení, materiály a služby,včetně školení zaměstnanců, které jsou přímo nezbytné pro stavbu těchto jiných než jaderných elektráren a jejich uvedení do provozu. To nezahrnuje položky, které obvykle hradí kupující, například náklady spojené s investiční přípravou pozemků, silnicemi, ubytovnami pro stavební pracovníky, přívody a rozvody energie a vody a také náklady úředních schvalovacích řízení (například územní rozhodnutí, povolení k zavážce paliva) v zemi kupujícího, s výjimkou toho, že:






  1) | v případech, kdy je kupující rozvodů energie totožný s kupujícím elektrárny, bude maximální lhůta splatnosti původních rozvodů energie stejná jako u jiné než jaderné elektrárny (tj. 12 let) a |
| --- | --- | --- |

b)

Nejaderné elektrárny jsou plnohodnotné elektrárny nepoháněné jadernou energií nebo jejich části; zahrnují všechny složky, vybavení, materiály a služby,včetně školení zaměstnanců, které jsou přímo nezbytné pro stavbu těchto jiných než jaderných elektráren a jejich uvedení do provozu. To nezahrnuje položky, které obvykle hradí kupující, například náklady spojené s investiční přípravou pozemků, silnicemi, ubytovnami pro stavební pracovníky, přívody a rozvody energie a vody a také náklady úředních schvalovacích řízení (například územní rozhodnutí, povolení k zavážce paliva) v zemi kupujícího, s výjimkou toho, že:

1)

v případech, kdy je kupující rozvodů energie totožný s kupujícím elektrárny, bude maximální lhůta splatnosti původních rozvodů energie stejná jako u jiné než jaderné elektrárny (tj. 12 let) a

| 2) | maximální lhůta splatnosti rozvoden, transformátorů a přenosových vedení s minimálním napěťovým prahem 100 kV bude stejná jako u jiné než jaderné elektrárny. |
| --- | --- |

2)

maximální lhůta splatnosti rozvoden, transformátorů a přenosových vedení s minimálním napěťovým prahem 100 kV bude stejná jako u jiné než jaderné elektrárny.

14.   Splácení jistiny a platba úroků

| a) | Jistina vývozního úvěru je splácena stejnými splátkami. |
| --- | --- |

a)

Jistina vývozního úvěru je splácena stejnými splátkami.

| b) | Jistina je splácena a úrok je placen alespoň každých šest měsíců a první splátka jistiny a úroku je provedena nejpozději šest měsíců po počátku úvěru. |
| --- | --- |

b)

Jistina je splácena a úrok je placen alespoň každých šest měsíců a první splátka jistiny a úroku je provedena nejpozději šest měsíců po počátku úvěru.

| c) | U vývozních úvěrů poskytnutých na podporu leasingových transakcí lze místo stejných splátek jistiny podle písmene a) uplatnit i stejné splátky spojené částky jistiny a úroku. |
| --- | --- |

c)

U vývozních úvěrů poskytnutých na podporu leasingových transakcí lze místo stejných splátek jistiny podle písmene a) uplatnit i stejné splátky spojené částky jistiny a úroku.

| d) | Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech lze podporu na vývozní úvěry poskytnout i za jiných podmínek než těch, které jsou uvedeny výše v písmenech a) až c). Uvedená podpora bude poskytnuta v případě časové nerovnováhy doby, kdy jsou prostředky k dispozici dlužníkovi, a profilu dluhové služby dostupné v rámci kalendáře rovnoměrných pololetních splátek, a bude v souladu s následujícími kritérii:






  1) | Žádná jednotlivá splátka jistiny ani řada splátek jistiny v období šesti měsíců nepřesáhne 25 procent výše jistiny daného úvěru. |
| --- | --- | --- |

d)

Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech lze podporu na vývozní úvěry poskytnout i za jiných podmínek než těch, které jsou uvedeny výše v písmenech a) až c). Uvedená podpora bude poskytnuta v případě časové nerovnováhy doby, kdy jsou prostředky k dispozici dlužníkovi, a profilu dluhové služby dostupné v rámci kalendáře rovnoměrných pololetních splátek, a bude v souladu s následujícími kritérii:

1)

Žádná jednotlivá splátka jistiny ani řada splátek jistiny v období šesti měsíců nepřesáhne 25 procent výše jistiny daného úvěru.

| 2) | Jistina bude splácena alespoň každých 12 měsíců. První splátka jistiny bude provedena nejpozději 12 měsíců po počátku úvěru a nejméně 2 % jistiny úvěru budou uhrazena 12 měsíců po počátku úvěru. |
| --- | --- |

2)

Jistina bude splácena alespoň každých 12 měsíců. První splátka jistiny bude provedena nejpozději 12 měsíců po počátku úvěru a nejméně 2 % jistiny úvěru budou uhrazena 12 měsíců po počátku úvěru.

| 3) | Úrok je placen alespoň každých 12 měsíců a první splátka úroku je provedena nejpozději šest měsíců po počátku úvěru. |
| --- | --- |

3)

Úrok je placen alespoň každých 12 měsíců a první splátka úroku je provedena nejpozději šest měsíců po počátku úvěru.

| 4) | Maximální vážený průměr doby splácení nepřesáhne:






  — | U transakcí se suverénními kupujícími (nebo se suverénní zárukou za zaplacení) čtyři a půl roku u transakcí v zemích kategorie I a pět a čtvrt roku u zemí kategorie II. |
| --- | --- | --- |

4)

Maximální vážený průměr doby splácení nepřesáhne:

—

U transakcí se suverénními kupujícími (nebo se suverénní zárukou za zaplacení) čtyři a půl roku u transakcí v zemích kategorie I a pět a čtvrt roku u zemí kategorie II.

| — | U transakcí s jinými než suverénními kupujícími (a bez suverénní záruky za zaplacení) pět let u zemí kategorie I a šest let u zemí kategorie II. |
| --- | --- |

—

U transakcí s jinými než suverénními kupujícími (a bez suverénní záruky za zaplacení) pět let u zemí kategorie I a šest let u zemí kategorie II.

| — | Bez ohledu na ustanovení dvou předchozích odrážek u transakcí zahrnujících podporu nejaderných elektráren v souladu s článkem 13 šest a čtvrt roku. |
| --- | --- |

—

Bez ohledu na ustanovení dvou předchozích odrážek u transakcí zahrnujících podporu nejaderných elektráren v souladu s článkem 13 šest a čtvrt roku.

| 5) | Účastník podá oznámení předem v souladu s článkem 45, ve kterém uvede důvod, proč neposkytl podporu v souladu s písmeny a) až c). |
| --- | --- |

5)

Účastník podá oznámení předem v souladu s článkem 45, ve kterém uvede důvod, proč neposkytl podporu v souladu s písmeny a) až c).

| e) | Úroky splatné po počátku úvěru se nekapitalizují. |
| --- | --- |

e)

Úroky splatné po počátku úvěru se nekapitalizují.

15.   Úrokové sazby, pojistné sazby a jiné poplatky

| a) | Úroky nezahrnují:






  1) | platby ve formě pojistného nebo jiného poplatku za pojištění dodavatelských nebo finančních úvěrů nebo za ručení za ně; |
| --- | --- | --- |

a)

Úroky nezahrnují:

1)

platby ve formě pojistného nebo jiného poplatku za pojištění dodavatelských nebo finančních úvěrů nebo za ručení za ně;

| 2) | jiné platby ve formě bankovních poplatků nebo provizí vztahujících se k vývozním úvěrům, s výjimkou ročních nebo pololetních bankovních poplatků, které jsou splatné po celou dobu splácení, ani |
| --- | --- |

2)

jiné platby ve formě bankovních poplatků nebo provizí vztahujících se k vývozním úvěrům, s výjimkou ročních nebo pololetních bankovních poplatků, které jsou splatné po celou dobu splácení, ani

| 3) | daně vybírané dovážející zemí srážkou u zdroje. |
| --- | --- |

3)

daně vybírané dovážející zemí srážkou u zdroje.

| b) | Je-li státem poskytnuta podpora pomocí přímých úvěrů, přímého financování nebo refinancování, může být pojistné buď připočteno k nominální hodnotě úrokové sazby, nebo může být účtováno samostatně; obě složky se účastníkům oznamují samostatně. |
| --- | --- |

b)

Je-li státem poskytnuta podpora pomocí přímých úvěrů, přímého financování nebo refinancování, může být pojistné buď připočteno k nominální hodnotě úrokové sazby, nebo může být účtováno samostatně; obě složky se účastníkům oznamují samostatně.

16.   Doba platnosti pro vývozní úvěry

Finanční podmínky pro individuální vývozní úvěr nebo úvěrovou linku s výjimkou doby platnosti úrokových sazeb CIRR podle článku 21 se nestanoví na období delší než šest měsíců do data finálního závazku.

17.   Opatření k předcházení ztrát nebo k jejich minimalizaci

Toto ujednání nebrání orgánům příslušným k pojišťování vývozních úvěrů ani finančním institucím dohodnout méně omezující finanční podmínky než podmínky stanovené v tomto ujednání, jestliže tak učiní po uzavření smlouvy, pokud smlouva o vývozním úvěru a připojené dokumenty již nabyly účinnosti, s výlučným záměrem pouze předejít ztrátám z událostí, které mohou způsobit nesplacení nebo vznik škody, nebo tyto ztráty minimalizovat.

18.   Dorovnání

Při zohlednění mezinárodních závazků účastníků a v souladu s účelem tohoto ujednání mohou účastníci v souladu s postupy uvedenými v článku 42 dorovnávat finanční podmínky nabídnuté státy, které jsou i které nejsou účastníky tohoto ujednání. Finanční podmínky poskytnuté v souladu s tímto článkem jsou považovány za odpovídající ustanovením kapitol I a II a v případě potřeby i příloh I, II, III, IV a X.

19.   Minimální pevné úrokové sazby podle státní finanční podpory

| a) | Účastníci, kteří poskytují státní finanční podporu úvěrů s pevnou úrokovou sazbou, použijí odpovídající komerční úrokové referenční sazby (úrokové sazby CIRR) jako minimální úrokové sazby. CIRR jsou úrokové sazby stanovené podle těchto zásad:






  1) | úrokové sazby CIRR by měly představovat konečné komerční úrokové sazby úvěrů na domácím trhu dané měny; |
| --- | --- | --- |

a)

Účastníci, kteří poskytují státní finanční podporu úvěrů s pevnou úrokovou sazbou, použijí odpovídající komerční úrokové referenční sazby (úrokové sazby CIRR) jako minimální úrokové sazby. CIRR jsou úrokové sazby stanovené podle těchto zásad:

1)

úrokové sazby CIRR by měly představovat konečné komerční úrokové sazby úvěrů na domácím trhu dané měny;

| 2) | úrokové sazby CIRR by měly úzce odpovídat sazbě pro prvotřídní domácí dlužníky; |
| --- | --- |

2)

úrokové sazby CIRR by měly úzce odpovídat sazbě pro prvotřídní domácí dlužníky;

| 3) | úrokové sazby CIRR by měly být založeny na nákladech financování s pevnou úrokovou sazbou; |
| --- | --- |

3)

úrokové sazby CIRR by měly být založeny na nákladech financování s pevnou úrokovou sazbou;

| 4) | úrokové sazby CIRR by neměly narušovat podmínky domácí hospodářské soutěže a |
| --- | --- |

4)

úrokové sazby CIRR by neměly narušovat podmínky domácí hospodářské soutěže a

| 5) | úrokové sazby CIRR by měly úzce odpovídat sazbě, která je k dispozici pro prvotřídní zahraniční dlužníky. |
| --- | --- |

5)

úrokové sazby CIRR by měly úzce odpovídat sazbě, která je k dispozici pro prvotřídní zahraniční dlužníky.

| b) | Poskytnutí státní finanční podpory nesmí zčásti ani zcela vyrovnávat ani kompenzovat příslušné pojistné úvěrové riziko účtované za riziko nesplacení podle článku 23. |
| --- | --- |

b)

Poskytnutí státní finanční podpory nesmí zčásti ani zcela vyrovnávat ani kompenzovat příslušné pojistné úvěrové riziko účtované za riziko nesplacení podle článku 23.

20.   Stanovení úrokových sazeb CIRR

| a) | Každý účastník, který má v úmyslu stanovit úrokovou sazbu CIRR, si na počátku vybere jeden z těchto dvou systémů základních sazeb pro svou národní měnu:






  1) | výnos tříletých vládních dluhopisů pro splatnosti do pěti let včetně, výnos pětiletých vládních dluhopisů pro splatnosti delší než pět let do osmi a půl roku včetně a výnos sedmiletých vládních dluhopisů pro splatnosti delší než osm a půl roku nebo |
| --- | --- | --- |

a)

Každý účastník, který má v úmyslu stanovit úrokovou sazbu CIRR, si na počátku vybere jeden z těchto dvou systémů základních sazeb pro svou národní měnu:

1)

výnos tříletých vládních dluhopisů pro splatnosti do pěti let včetně, výnos pětiletých vládních dluhopisů pro splatnosti delší než pět let do osmi a půl roku včetně a výnos sedmiletých vládních dluhopisů pro splatnosti delší než osm a půl roku nebo

| 2) | výnos pětiletých vládních dluhopisů pro všechny splatnosti. |
| --- | --- |

2)

výnos pětiletých vládních dluhopisů pro všechny splatnosti.

Výjimky ze systému základní sazby musí účastníci odsouhlasit.

| b) | Úrokové sazby CIRR budou stanoveny přidáním fixní marže 100 bazických bodů nad základní sazby jednotlivých účastníků, pokud se účastníci nedohodnou jinak. |
| --- | --- |

b)

Úrokové sazby CIRR budou stanoveny přidáním fixní marže 100 bazických bodů nad základní sazby jednotlivých účastníků, pokud se účastníci nedohodnou jinak.

| c) | Ostatní účastníci použijí úrokovou sazbu CIRR stanovenou pro určitou měnu v případě, že se rozhodnou pro financování v této měně. |
| --- | --- |

c)

Ostatní účastníci použijí úrokovou sazbu CIRR stanovenou pro určitou měnu v případě, že se rozhodnou pro financování v této měně.

| d) | Účastník může změnit svůj systém základní sazby, pokud to oznámí šest měsíců předem a po konzultaci s účastníky. |
| --- | --- |

d)

Účastník může změnit svůj systém základní sazby, pokud to oznámí šest měsíců předem a po konzultaci s účastníky.

| e) | Účastníci i státy, které nejsou účastníky tohoto ujednání, mohou požádat o stanovení úrokové sazby CVIRR v měně státu, který není účastníkem tohoto ujednání. Účastník nebo sekretariát mohou po konzultaci se zúčastněným státem, který není účastníkem tohoto ujednání, v zastoupení tohoto státu v rámci postupu pro přijetí společného postupu podle článků 55 až 60 předložit návrh na stanovení úrokové sazby CIRR v dané měně. |
| --- | --- |

e)

Účastníci i státy, které nejsou účastníky tohoto ujednání, mohou požádat o stanovení úrokové sazby CVIRR v měně státu, který není účastníkem tohoto ujednání. Účastník nebo sekretariát mohou po konzultaci se zúčastněným státem, který není účastníkem tohoto ujednání, v zastoupení tohoto státu v rámci postupu pro přijetí společného postupu podle článků 55 až 60 předložit návrh na stanovení úrokové sazby CIRR v dané měně.

21.   Platnost úrokových sazeb CIRR

Úroková sazba použitá pro transakci se nestanoví na období delší než 120 dnů. K úrokové sazbě CIRR se přidává marže 20 bazických bodů, pokud jsou podmínky státem poskytované finanční podpory pevně stanoveny přede dnem podepsání smlouvy.

22.   Použití úrokových sazeb CIRR

| a) | Je-li státem poskytovaná finanční podpora poskytnuta pro úvěry s pohyblivou sazbou, nesmějí banky a další finanční instituce po celou dobu trvání úvěru nabízet možnost zvolit si nižší sazbu mezi úrokovou sazbou CIRR (v době uzavření původní smlouvy) a krátkodobou tržní sazbou. |
| --- | --- |

a)

Je-li státem poskytovaná finanční podpora poskytnuta pro úvěry s pohyblivou sazbou, nesmějí banky a další finanční instituce po celou dobu trvání úvěru nabízet možnost zvolit si nižší sazbu mezi úrokovou sazbou CIRR (v době uzavření původní smlouvy) a krátkodobou tržní sazbou.

| b) | V případě dobrovolného předčasného splacení úvěru nebo jeho části nahradí dlužník státní instituci, která mu poskytla státní finanční podporu, veškeré náklady a ztráty, které této státní instituci v důsledku tohoto předčasného splacení vznikly, včetně nákladů, které jí vznikly v souvislosti s náhradou části toku příjmů vyplývajících z pevné sazby, přerušeného v důsledku tohoto předčasného splacení. |
| --- | --- |

b)

V případě dobrovolného předčasného splacení úvěru nebo jeho části nahradí dlužník státní instituci, která mu poskytla státní finanční podporu, veškeré náklady a ztráty, které této státní instituci v důsledku tohoto předčasného splacení vznikly, včetně nákladů, které jí vznikly v souvislosti s náhradou části toku příjmů vyplývajících z pevné sazby, přerušeného v důsledku tohoto předčasného splacení.

23.   Pojistné za úvěrové riziko

Účastníci budou vedle úrokového zatížení účtovat i pojistné sazby s cílem pokrýt riziko návratnosti vývozních úvěrů. Pojistné sazby účtované účastníky musí být založeny na rizicích, musí konvergovat a nesmí být nepřiměřené s ohledem na pokrytí dlouhodobých provozních nákladů a škod.

24.   Minimální pojistné sazby pro úvěrové riziko země a suverénního dlužníka

Účastníci nesmějí používat menší, než jsou minimální platné pojistné sazby (MPR) pro úvěrové riziko suverénního dlužníka a úvěrové riziko země, bez ohledu na to, je-li kupující/dlužník soukromou nebo veřejnou osobou.

| a) | Minimální platné pojistné sazby se stanoví podle následujících faktorů:






  — | z platné klasifikace rizika země podle článku 25, |
| --- | --- | --- |

a)

Minimální platné pojistné sazby se stanoví podle následujících faktorů:

—

z platné klasifikace rizika země podle článku 25,

| — | zda je státem podpořené krytí vývozních úvěrů striktně limitováno jen na riziko země podle článku 25 písm. a), |
| --- | --- |

—

zda je státem podpořené krytí vývozních úvěrů striktně limitováno jen na riziko země podle článku 25 písm. a),

| — | z doby rizika (tj. horizont rizika neboli HOR), |
| --- | --- |

—

z doby rizika (tj. horizont rizika neboli HOR),

| — | z procenta krytí a kvality produktu státem podpořeného vývozního úvěru, poskytovaného podle článku 27 a |
| --- | --- |

—

z procenta krytí a kvality produktu státem podpořeného vývozního úvěru, poskytovaného podle článku 27 a

| — | z jakákoli techniky omezení nebo vyloučení rizika země uplatněná podle článku 28. |
| --- | --- |

—

z jakákoli techniky omezení nebo vyloučení rizika země uplatněná podle článku 28.

| b) | Minimální pojistné sazby se vyjadřují v procentech hodnoty jistiny úvěru, jako by bylo stanovené pojistné vybráno v plném rozsahu v v den prvního čerpání úvěru. Vysvětlení výpočtu minimálních pojistných sazeb, včetně matematického vzorce použitého k výpočtu minimálních pojistných sazeb je uvedeno v příloze VI. |
| --- | --- |

b)

Minimální pojistné sazby se vyjadřují v procentech hodnoty jistiny úvěru, jako by bylo stanovené pojistné vybráno v plném rozsahu v v den prvního čerpání úvěru. Vysvětlení výpočtu minimálních pojistných sazeb, včetně matematického vzorce použitého k výpočtu minimálních pojistných sazeb je uvedeno v příloze VI.

| c) | Pro země zařazené do kategorie 0 jak jsou uvedeny v článku 25 nebyly stanoveny žádné minimální pojistné sazby, ale účastníci nebudou účtovat pojistné sazby, které by se podbízely cenám platným na soukromém trhu. |
| --- | --- |

c)

Pro země zařazené do kategorie 0 jak jsou uvedeny v článku 25 nebyly stanoveny žádné minimální pojistné sazby, ale účastníci nebudou účtovat pojistné sazby, které by se podbízely cenám platným na soukromém trhu.

| d) | Země s „nejvyšším rizikem“ kategorie 7 zpravidla podléhají přirážkám k minimálním pojistným sazbám, které jsou stanoveny pro tuto kategorii; tyto přirážky stanoví účastník, který poskytuje podporu. |
| --- | --- |

d)

Země s „nejvyšším rizikem“ kategorie 7 zpravidla podléhají přirážkám k minimálním pojistným sazbám, které jsou stanoveny pro tuto kategorii; tyto přirážky stanoví účastník, který poskytuje podporu.

| e) | Při výpočtu minimální pojistné sazby určité transakce bude použita klasifikace rizika dané země podle klasifikace země kupujícího s výjimkou následujících případů:






  — | zajištění ve formě neodvolatelné, bezpodmínečné, na požádání splatné, právně závazné a vymahatelné záruky, která je obligací na celkovou splátku dluhu po celou dobu úvěrování je poskytováno subjektem ve třetích zemích důvěryhodným s ohledem na rozsah zajišťovaného dluhu; v takovém případě zajištění třetí stranou může být účastníky použito klasifikace rizika zemí, v níž sídlí ručitel, nebo |
| --- | --- | --- |

e)

Při výpočtu minimální pojistné sazby určité transakce bude použita klasifikace rizika dané země podle klasifikace země kupujícího s výjimkou následujících případů:

—

zajištění ve formě neodvolatelné, bezpodmínečné, na požádání splatné, právně závazné a vymahatelné záruky, která je obligací na celkovou splátku dluhu po celou dobu úvěrování je poskytováno subjektem ve třetích zemích důvěryhodným s ohledem na rozsah zajišťovaného dluhu; v takovém případě zajištění třetí stranou může být účastníky použito klasifikace rizika zemí, v níž sídlí ručitel, nebo

| — | multilaterální nebo regionální instituce podle článku 26 je buď dlužníkem nebo ručitelem dané transakce; v tomto případě může být použito klasifikace rizika zemí, v níž sídlí příslušná multilaterální nebo regionální instituce. |
| --- | --- |

—

multilaterální nebo regionální instituce podle článku 26 je buď dlužníkem nebo ručitelem dané transakce; v tomto případě může být použito klasifikace rizika zemí, v níž sídlí příslušná multilaterální nebo regionální instituce.

| f) | Kritéria a podmínky vztahující se k použití klasifikace rizika zemí podle situací popsaných v čl. 24 písm. e) první a druhé odrážce jsou uvedeny v příloze VII. |
| --- | --- |

f)

Kritéria a podmínky vztahující se k použití klasifikace rizika zemí podle situací popsaných v čl. 24 písm. e) první a druhé odrážce jsou uvedeny v příloze VII.

| g) | Pokud je státem poskytovaná podpora striktně omezena na riziko země v souladu s definicí uvedenou v čl. 25 písm. a), tj. pokud je krytí rizika kupujícího/dlužníka zcela vyloučeno, sníží se minimální pojistná sazba o 10 % podle příslušného matematického vzorce výpočtu minimální pojistné sazby uvedeného v příloze VI. |
| --- | --- |

g)

Pokud je státem poskytovaná podpora striktně omezena na riziko země v souladu s definicí uvedenou v čl. 25 písm. a), tj. pokud je krytí rizika kupujícího/dlužníka zcela vyloučeno, sníží se minimální pojistná sazba o 10 % podle příslušného matematického vzorce výpočtu minimální pojistné sazby uvedeného v příloze VI.

| h) | Zásada horizontu rizika užitá pro výpočet minimální pojistné sazby vychází ze součtu poloviny doby čerpání a celé doby splácení a předpokládá pravidelný postup splátek vývozního úvěru, tj. splácení ve stejných pololetních splátkách jistiny a naběhlých úroků, počínající šest měsíců po počátku úvěru. Pro vývozní úvěry s nestandardními profily splácení se vypočte ekvivalentní doba splácení (vyjádřená ve stejných pololetních splátkách) podle následujícího vzorce: ekvivalentní doba splácení = (vážený průměr doby splácení –0,25)/0,5. |
| --- | --- |

h)

Zásada horizontu rizika užitá pro výpočet minimální pojistné sazby vychází ze součtu poloviny doby čerpání a celé doby splácení a předpokládá pravidelný postup splátek vývozního úvěru, tj. splácení ve stejných pololetních splátkách jistiny a naběhlých úroků, počínající šest měsíců po počátku úvěru. Pro vývozní úvěry s nestandardními profily splácení se vypočte ekvivalentní doba splácení (vyjádřená ve stejných pololetních splátkách) podle následujícího vzorce: ekvivalentní doba splácení = (vážený průměr doby splácení –0,25)/0,5.

| i) | Účastník, který uplatní minimální pojistné sazby podle písm. e) první odrážky výše, což povede k tomu, že pojistná sazba bude nižší než minimální pojistná sazba platná pro zemi kupujícího, podá oznámení předem v souladu s čl. 44 písm. a). Účastník, který uplatní minimální pojistné sazby podle čl. 24 písm. e) druhé odrážky nebo podle čl. 24 písm. g), podá oznámení předem v souladu s čl. 45 písm. a). |
| --- | --- |

i)

Účastník, který uplatní minimální pojistné sazby podle písm. e) první odrážky výše, což povede k tomu, že pojistná sazba bude nižší než minimální pojistná sazba platná pro zemi kupujícího, podá oznámení předem v souladu s čl. 44 písm. a). Účastník, který uplatní minimální pojistné sazby podle čl. 24 písm. e) druhé odrážky nebo podle čl. 24 písm. g), podá oznámení předem v souladu s čl. 45 písm. a).

25.   Klasifikace rizika země

Země se klasifikují podle pravděpodobnosti, že dostojí svým vnějším dluhům (tj. podle úvěrového rizika země).

| a) | Úvěrové riziko země se skládá z těchto pěti složek:






  — | všeobecné moratorium na splátky prohlášené vládou kupujícího/dlužníka/ručitele nebo institucí státu, jejímž prostřednictvím je splátka prováděna, |
| --- | --- | --- |

a)

Úvěrové riziko země se skládá z těchto pěti složek:

—

všeobecné moratorium na splátky prohlášené vládou kupujícího/dlužníka/ručitele nebo institucí státu, jejímž prostřednictvím je splátka prováděna,

| — | politické události nebo hospodářské obtíže vzniklé mimo zemi oznamujícího účastníka nebo legislativní/správní opatření, která jsou přijata mimo zemi oznamujícího účastníka, jež zabraňují nebo oddalují převod fondů vyplácených ve vztahu k úvěru, |
| --- | --- |

—

politické události nebo hospodářské obtíže vzniklé mimo zemi oznamujícího účastníka nebo legislativní/správní opatření, která jsou přijata mimo zemi oznamujícího účastníka, jež zabraňují nebo oddalují převod fondů vyplácených ve vztahu k úvěru,

| — | právní předpisy přijaté v zemi kupujícího/dlužníka, prohlašující splátky v místní měně za platné umoření dluhu, bez ohledu na skutečnost, že v důsledku kolísání směnných kurzů by tyto splátky po převedení do měny poskytnutého úvěru již nepokryly částku dluhu k datu převodu finančních prostředků, |
| --- | --- |

—

právní předpisy přijaté v zemi kupujícího/dlužníka, prohlašující splátky v místní měně za platné umoření dluhu, bez ohledu na skutečnost, že v důsledku kolísání směnných kurzů by tyto splátky po převedení do měny poskytnutého úvěru již nepokryly částku dluhu k datu převodu finančních prostředků,

| — | jakákoli jiná opatření nebo rozhodnutí vlády cizí země, která zabraňují splacení úvěru podle stanovených podmínek, a |
| --- | --- |

—

jakákoli jiná opatření nebo rozhodnutí vlády cizí země, která zabraňují splacení úvěru podle stanovených podmínek, a

| — | případy vyšší moci, k nimiž došlo mimo zemi oznamujícího účastníka, tj. válka (včetně občanské války), vyvlastnění, revoluce, nepokoje, občanské nepokoje, smršti, povodně, zemětřesení, sopečné výbuchy, přílivové vlny a jaderné havárie. |
| --- | --- |

—

případy vyšší moci, k nimiž došlo mimo zemi oznamujícího účastníka, tj. válka (včetně občanské války), vyvlastnění, revoluce, nepokoje, občanské nepokoje, smršti, povodně, zemětřesení, sopečné výbuchy, přílivové vlny a jaderné havárie.

| b) | Země jsou zařazeny do jedné z osmi kategorií rizika země (0–7). Pro kategorie 1 až 7 byly stanoveny minimální pojistné sazby, pro kategorii 0 však nikoli vzhledem k tomu, že pro země zařazené do této kategorie je úroveň rizika země považována za zanedbatelnou. |
| --- | --- |

b)

Země jsou zařazeny do jedné z osmi kategorií rizika země (0–7). Pro kategorie 1 až 7 byly stanoveny minimální pojistné sazby, pro kategorii 0 však nikoli vzhledem k tomu, že pro země zařazené do této kategorie je úroveň rizika země považována za zanedbatelnou.

| c) | Země OECD s vysokým příjmem, které každoročně vymezuje Světová banka podle HND na obyvatele, jsou zařazeny do kategorie 0.






  — | Pro účely minimálních pojistných sazeb budou všechny země OECD zařazené do kategorie 0 z důvodu vysokých příjmů do této kategorie zařazeny tak dlouho, dokud jejich HND neklesne pod práh vysokých příjmů po dva po sobě následující roky; v takovém případě bude klasifikace země přezkoumána v souladu s čl. 25 písm. d) až f). |
| --- | --- | --- |

c)

Země OECD s vysokým příjmem, které každoročně vymezuje Světová banka podle HND na obyvatele, jsou zařazeny do kategorie 0.

—

Pro účely minimálních pojistných sazeb budou všechny země OECD zařazené do kategorie 0 z důvodu vysokých příjmů do této kategorie zařazeny tak dlouho, dokud jejich HND neklesne pod práh vysokých příjmů po dva po sobě následující roky; v takovém případě bude klasifikace země přezkoumána v souladu s čl. 25 písm. d) až f).

| — | Země OECD, které překročí práh vysokých příjmů po dva po sobě následující roky, budou na základě této skutečnosti zařazeny do kategorie 0. Tato klasifikace nabývá účinnosti bezprostředně poté, co sekretariát na základě údajů od Světové banky sdělí tento nový status země. |
| --- | --- |

—

Země OECD, které překročí práh vysokých příjmů po dva po sobě následující roky, budou na základě této skutečnosti zařazeny do kategorie 0. Tato klasifikace nabývá účinnosti bezprostředně poté, co sekretariát na základě údajů od Světové banky sdělí tento nový status země.

| — | Do kategorie 0 lze zařadit i jiné země považované za země s obdobnou úrovní rizika. |
| --- | --- |

—

Do kategorie 0 lze zařadit i jiné země považované za země s obdobnou úrovní rizika.

| d) | Všechny země kromě zemí OECD s vysokým příjmem (3) jsou klasifikovány podle metodiky klasifikace rizika země, která se skládá z následujících kritérií:






  — | Model pro hodnocení rizika země (dále jen „model“), na jehož základě se provádí kvantitativní hodnocení úvěrového rizika země, je u každé jednotlivé země založen na třech skupinách indikátorů rizika: na zkušenostech účastníků s platební schopností země, na finanční situaci a na hospodářské situaci. Metodika tohoto model se skládá z různých kroků, které zahrnují vyhodnocení těchto tří skupin indikátorů rizika a kombinaci a pružné ohodnocení skupin rizikových indikátorů. |
| --- | --- | --- |

d)

Všechny země kromě zemí OECD s vysokým příjmem (3) jsou klasifikovány podle metodiky klasifikace rizika země, která se skládá z následujících kritérií:

—

Model pro hodnocení rizika země (dále jen „model“), na jehož základě se provádí kvantitativní hodnocení úvěrového rizika země, je u každé jednotlivé země založen na třech skupinách indikátorů rizika: na zkušenostech účastníků s platební schopností země, na finanční situaci a na hospodářské situaci. Metodika tohoto model se skládá z různých kroků, které zahrnují vyhodnocení těchto tří skupin indikátorů rizika a kombinaci a pružné ohodnocení skupin rizikových indikátorů.

| — | Kvalitativní hodnocení výsledků model, zvažované jednotlivě pro každou zemi, jehož cílem je integrovat politické riziko nebo jiné rizikové faktory, ke kterým model nepřihlíží buď vůbec, nebo k nim přihlíží jen zčásti. Případně může být kvantitativní hodnocení modelu upraveno tak, aby odráželo konečné hodnocení úvěrového rizika země. |
| --- | --- |

—

Kvalitativní hodnocení výsledků model, zvažované jednotlivě pro každou zemi, jehož cílem je integrovat politické riziko nebo jiné rizikové faktory, ke kterým model nepřihlíží buď vůbec, nebo k nim přihlíží jen zčásti. Případně může být kvantitativní hodnocení modelu upraveno tak, aby odráželo konečné hodnocení úvěrového rizika země.

| e) | Klasifikace rizika země bude průběžně monitorována a alespoň jednou ročně přezkoumána a změny vyplývající z metodiky klasifikace rizika země budou neprodleně oznámeny sekretariátem. V případě, že je země zařazena do nižší nebo do vyšší kategorie rizika země, musejí účastníci nejpozději do pěti pracovních dnů poté, co sekretariát tuto změnu klasifikace oznámí, účtovat pojistné sazby ve výši minimálních pojistných sazeb nebo vyšší v souladu s novou kategorií rizika země. |
| --- | --- |

e)

Klasifikace rizika země bude průběžně monitorována a alespoň jednou ročně přezkoumána a změny vyplývající z metodiky klasifikace rizika země budou neprodleně oznámeny sekretariátem. V případě, že je země zařazena do nižší nebo do vyšší kategorie rizika země, musejí účastníci nejpozději do pěti pracovních dnů poté, co sekretariát tuto změnu klasifikace oznámí, účtovat pojistné sazby ve výši minimálních pojistných sazeb nebo vyšší v souladu s novou kategorií rizika země.

| f) | Platnou klasifikaci rizika země zveřejňuje sekretariát. |
| --- | --- |

f)

Platnou klasifikaci rizika země zveřejňuje sekretariát.

26.   Klasifikace multilaterálních a regionálních institucí

Multilaterální a regionální instituce budou odpovídajícím způsobem klasifikovány a jejich klasifikace bude odpovídajícím způsobem přezkoumávána; příslušné platné klasifikace zveřejňuje sekretariát.

27.   Procento krytí a kvalita státem podpořeného pojištění vývozních úvěrů

Minimální pojistné sazby se rozlišují tak, aby zohlednily rozdílnou kvalitu produktů vývozních úvěrů a procento krytí poskytované účastníky podle přílohy VI. Toto rozlišení vychází z hlediska vývozce (tj. ze záměru vyrovnat vliv rozdílné kvality produktů nabízených vývozci/finanční instituci na hospodářskou soutěž).

| a) | Kvalita produktů vývozních úvěrů se stanoví v závislosti na tom, zda se jedná o produkt v oblasti pojištění, záruk nebo přímých úvěrů či přímého financování, a u pojistných produktů na tom, zda je krytí úroku během čekací lhůty (tj. v období mezi dnem splatnosti ze strany kupujícího/dlužníka a dnem, kdy vzniká povinnost pojistitele/ručitele odškodnit vývozce/finanční instituci) poskytováno bez příplatku. |
| --- | --- |

a)

Kvalita produktů vývozních úvěrů se stanoví v závislosti na tom, zda se jedná o produkt v oblasti pojištění, záruk nebo přímých úvěrů či přímého financování, a u pojistných produktů na tom, zda je krytí úroku během čekací lhůty (tj. v období mezi dnem splatnosti ze strany kupujícího/dlužníka a dnem, kdy vzniká povinnost pojistitele/ručitele odškodnit vývozce/finanční instituci) poskytováno bez příplatku.

| b) | Všechny stávající produkty vývozních úvěrů nabízené účastníky se zařadí do jedné ze tří následujících kategorií produktů:






  — | podstandardní produkt, tj. pojištění bez krytí úroku během čekací lhůty a pojištění s krytím úroku během čekací lhůty s přiměřenou přirážkou k pojistné sazbě, |
| --- | --- | --- |

b)

Všechny stávající produkty vývozních úvěrů nabízené účastníky se zařadí do jedné ze tří následujících kategorií produktů:

—

podstandardní produkt, tj. pojištění bez krytí úroku během čekací lhůty a pojištění s krytím úroku během čekací lhůty s přiměřenou přirážkou k pojistné sazbě,

| — | standardní produkt, tj. pojištění s krytím úroku během čekací lhůty nároku bez přiměřené přirážky k pojistné sazbě a přímé úvěry nebo přímé financování, a |
| --- | --- |

—

standardní produkt, tj. pojištění s krytím úroku během čekací lhůty nároku bez přiměřené přirážky k pojistné sazbě a přímé úvěry nebo přímé financování, a

| — | nadstandardní produkt, tj. záruky. |
| --- | --- |

—

nadstandardní produkt, tj. záruky.

28.   Vyloučení vybraných prvků rizika země a techniky omezení rizika země

Účastníci mohou v souladu s konkrétními kritérii a podmínkami uvedenými v příloze VIII vyloučit některé prvky rizika země nebo užít definované techniky omezení rizika země uvedené v čl. 28 písm. b), což povede ke snížení platných minimálních pojistných sazeb dosazením faktoru omezení nebo vyloučení rizika země (MEF) do vzorce pro výpočet minimálních pojistných sazeb. MEF se stanoví následujícím způsobem:

| a) | S ohledem na vyloučení vybraných prvků úvěrového rizika země ze oficiálně podpořeného krytí vývozních úvěrů:






  — | V situacích, kdy jsou z krytí zcela vyloučeny pouze první tři prvky úvěrového rizika země podle čl. 25 písm. a), lze aplikovat 0,5 násobek MEF. |
| --- | --- | --- |

a)

S ohledem na vyloučení vybraných prvků úvěrového rizika země ze oficiálně podpořeného krytí vývozních úvěrů:

—

V situacích, kdy jsou z krytí zcela vyloučeny pouze první tři prvky úvěrového rizika země podle čl. 25 písm. a), lze aplikovat 0,5 násobek MEF.

| — | V situacích, kdy je z krytí zcela vyloučen pouze čtvrtý a pátý prvek úvěrového rizika země podle čl. 25 písm. a), lze aplikovat 0,2 násobek MEF. |
| --- | --- |

—

V situacích, kdy je z krytí zcela vyloučen pouze čtvrtý a pátý prvek úvěrového rizika země podle čl. 25 písm. a), lze aplikovat 0,2 násobek MEF.

| b) | U následujících technik omezení rizika země jsou platné minimální pojistné sazby a kritéria a podmínky, za nichž lze MEF uplatnit, uvedeny v příloze VIII:






  — | Struktura zahraničních budoucích peněžních toků v kombinaci se zahraničními účty u třetích stran |
| --- | --- | --- |

b)

U následujících technik omezení rizika země jsou platné minimální pojistné sazby a kritéria a podmínky, za nichž lze MEF uplatnit, uvedeny v příloze VIII:

—

Struktura zahraničních budoucích peněžních toků v kombinaci se zahraničními účty u třetích stran

| — | Zajištění zahraniční valutou |
| --- | --- |

—

Zajištění zahraniční valutou

| — | Zajištění na základě zahraničních aktiv |
| --- | --- |

—

Zajištění na základě zahraničních aktiv

| — | Financování zajištěné zahraničními aktivy a na základě aktiv |
| --- | --- |

—

Financování zajištěné zahraničními aktivy a na základě aktiv

| — | Spolufinancování mezinárodní finanční institucí (MFI) |
| --- | --- |

—

Spolufinancování mezinárodní finanční institucí (MFI)

| — | Financování v místní měně |
| --- | --- |

—

Financování v místní měně

| — | Pojištění ve třetích zemích nebo podmíněná záruka |
| --- | --- |

—

Pojištění ve třetích zemích nebo podmíněná záruka

| — | Dlužník představující nižší riziko než riziko suverénního dlužníka |
| --- | --- |

—

Dlužník představující nižší riziko než riziko suverénního dlužníka

| c) | Použití více než jedné techniky omezení rizika země popsané v čl. 28 písm. b) nebude mít přímý kumulativní vliv na platný MEF. Výběr vhodného MEF zohledňujícího kombinaci technik omezení rizika země bude mít na zřeteli možné překrývání dopadu dvou nebo více technik na totéž úvěrové riziko země. V případě takového překrývání bude za obvyklých okolností pro stanovení vhodného a platného MEF užita pouze nejkvalitnější záruka. |
| --- | --- |

c)

Použití více než jedné techniky omezení rizika země popsané v čl. 28 písm. b) nebude mít přímý kumulativní vliv na platný MEF. Výběr vhodného MEF zohledňujícího kombinaci technik omezení rizika země bude mít na zřeteli možné překrývání dopadu dvou nebo více technik na totéž úvěrové riziko země. V případě takového překrývání bude za obvyklých okolností pro stanovení vhodného a platného MEF užita pouze nejkvalitnější záruka.

| d) | Účastník uplatňující minimální pojistné sazby v případech uvedených v čl. 28 písm. a) až c) podá oznámení předem v souladu s čl. 44 písm. a). |
| --- | --- |

d)

Účastník uplatňující minimální pojistné sazby v případech uvedených v čl. 28 písm. a) až c) podá oznámení předem v souladu s čl. 44 písm. a).

| e) | Seznam technik omezení rizika země uvedený v čl. 28 písm. b) není zamýšlen jako uzavřený seznam; v souladu s článkem 66 budou účastníci monitorovat a revidovat soubor zkušeností s využitím těchto technik včetně platných kritérií, podmínek, okolností a MEF uvedených v příloze VIII. |
| --- | --- |

e)

Seznam technik omezení rizika země uvedený v čl. 28 písm. b) není zamýšlen jako uzavřený seznam; v souladu s článkem 66 budou účastníci monitorovat a revidovat soubor zkušeností s využitím těchto technik včetně platných kritérií, podmínek, okolností a MEF uvedených v příloze VIII.

29.   Přezkum platnosti minimálních pojistných sazeb úvěrového rizika země a rizika suverénního dlužníka

| a) | Aby bylo možné zhodnotit přiměřenost minimálních pojistných sazeb a aby bylo v případě potřeby možné provést úpravy směrem nahoru nebo dolů, použijí se za účelem monitorování a úpravy minimálních pojistných sazeb souběžně tři nástroje zpětné vazby o pojistných sazbách. |
| --- | --- |

a)

Aby bylo možné zhodnotit přiměřenost minimálních pojistných sazeb a aby bylo v případě potřeby možné provést úpravy směrem nahoru nebo dolů, použijí se za účelem monitorování a úpravy minimálních pojistných sazeb souběžně tři nástroje zpětné vazby o pojistných sazbách.

| b) | Nástroj zpětné vazby o pojistných sazbách pro hotovostní toky a akruální nástroj zpětné vazby o pojistných sazbách jsou účetní postupy, které hodnotí platnost minimálních pojistných sazeb na agregovaném základě kategorie rizika země a horizontu rizika podle skutečných výsledků účastníků z hlediska rizika země a rizika suverénního dlužníka souvisejícího s vývozními úvěry podléhajícími minimálním pojistným sazbám. |
| --- | --- |

b)

Nástroj zpětné vazby o pojistných sazbách pro hotovostní toky a akruální nástroj zpětné vazby o pojistných sazbách jsou účetní postupy, které hodnotí platnost minimálních pojistných sazeb na agregovaném základě kategorie rizika země a horizontu rizika podle skutečných výsledků účastníků z hlediska rizika země a rizika suverénního dlužníka souvisejícího s vývozními úvěry podléhajícími minimálním pojistným sazbám.

| c) | Třetí nástroj zpětné vazby se skládá ze čtyř skupin indikátorů soukromého trhu (4), které poskytují informace o tržním hodnocení rizika země a rizika suverénního dlužníka. |
| --- | --- |

c)

Třetí nástroj zpětné vazby se skládá ze čtyř skupin indikátorů soukromého trhu (4), které poskytují informace o tržním hodnocení rizika země a rizika suverénního dlužníka.

KAPITOLA III

USTANOVENÍ O VÁZANÉ POMOCI

30.   Všeobecné zásady

| a) | Účastníci se dohodli na sladění strategie pro vývozní úvěry a strategie pro vázanou pomoc. Strategie pro vývozní úvěry by měla být založena na otevřené hospodářské soutěži a volném působení tržních sil. Strategie pro vázanou pomoc by měla poskytovat potřebné vnější zdroje zemím, odvětvím nebo projektům, které mají malý nebo nemají žádný přístup k tržnímu financování. Strategie pro vázanou pomoc by měly zajistit nejlepší rentabilitu, minimalizovat narušení obchodu a přispívat k účinnému využití těchto zdrojů z hlediska rozvoje. |
| --- | --- |

a)

Účastníci se dohodli na sladění strategie pro vývozní úvěry a strategie pro vázanou pomoc. Strategie pro vývozní úvěry by měla být založena na otevřené hospodářské soutěži a volném působení tržních sil. Strategie pro vázanou pomoc by měla poskytovat potřebné vnější zdroje zemím, odvětvím nebo projektům, které mají malý nebo nemají žádný přístup k tržnímu financování. Strategie pro vázanou pomoc by měly zajistit nejlepší rentabilitu, minimalizovat narušení obchodu a přispívat k účinnému využití těchto zdrojů z hlediska rozvoje.

| b) | Ustanovení tohoto ujednání o vázané pomoci se nevztahují na programy pomoci multilaterálních nebo regionálních institucí. |
| --- | --- |

b)

Ustanovení tohoto ujednání o vázané pomoci se nevztahují na programy pomoci multilaterálních nebo regionálních institucí.

| c) | Tyto zásady nepředjímají názory Výboru pro rozvojovou pomoc o obsahu pojmů vázaná pomoc a nevázaná pomoc. |
| --- | --- |

c)

Tyto zásady nepředjímají názory Výboru pro rozvojovou pomoc o obsahu pojmů vázaná pomoc a nevázaná pomoc.

| d) | Účastník může požadovat dodatečné informace o stupni vázání jakékoli formy pomoci. Pokud existuje nejistota o tom, zda se na určitou praxi financování vztahuje definice vázané pomoci podle přílohy XI, musí dárcovská země prokázat, že pomoc je ve skutečnosti „nevázaná“ v souladu s definicí uvedenou v příloze XI. |
| --- | --- |

d)

Účastník může požadovat dodatečné informace o stupni vázání jakékoli formy pomoci. Pokud existuje nejistota o tom, zda se na určitou praxi financování vztahuje definice vázané pomoci podle přílohy XI, musí dárcovská země prokázat, že pomoc je ve skutečnosti „nevázaná“ v souladu s definicí uvedenou v příloze XI.

31.   Formy vázané pomoci

Vázaná pomoc může být ve formě:

| a) | úvěrů státem poskytované rozvojové pomoci ve smyslu „Směrných zásad Výboru pro rozvojovou pomoc pro sdružené financování a vázanou a částečně nevázanou státem poskytovanou rozvojovou pomoc (1987)“; |
| --- | --- |

a)

úvěrů státem poskytované rozvojové pomoci ve smyslu „Směrných zásad Výboru pro rozvojovou pomoc pro sdružené financování a vázanou a částečně nevázanou státem poskytovanou rozvojovou pomoc (1987)“;

| b) | darů státem poskytované rozvojové pomoci ve smyslu „Směrných zásad Výboru pro rozvojovou pomoc pro sdružené financování a vázanou a částečně nevázanou státem poskytovanou rozvojovou pomoc (1987)“; |
| --- | --- |

b)

darů státem poskytované rozvojové pomoci ve smyslu „Směrných zásad Výboru pro rozvojovou pomoc pro sdružené financování a vázanou a částečně nevázanou státem poskytovanou rozvojovou pomoc (1987)“;

| c) | jiných státem poskytovaných toků, které zahrnují dary a půjčky, ale vylučují státem podporované vývozní úvěry, které jsou v souladu s tímto ujednáním, nebo |
| --- | --- |

c)

jiných státem poskytovaných toků, které zahrnují dary a půjčky, ale vylučují státem podporované vývozní úvěry, které jsou v souladu s tímto ujednáním, nebo

| d) | smíšené formy, tj. právní nebo faktické spojení, řízené dárcem, věřitelem nebo dlužníkem, které zahrnuje alespoň dvě z výše uvedených nebo následujících finančních složek:






  1) | vývozní úvěr, který je státem podporován ve formě přímých úvěrů, přímého financování, refinancování, podpory úrokových sazeb, záruky nebo pojištění podle tohoto ujednání, a |
| --- | --- | --- |

d)

smíšené formy, tj. právní nebo faktické spojení, řízené dárcem, věřitelem nebo dlužníkem, které zahrnuje alespoň dvě z výše uvedených nebo následujících finančních složek:

1)

vývozní úvěr, který je státem podporován ve formě přímých úvěrů, přímého financování, refinancování, podpory úrokových sazeb, záruky nebo pojištění podle tohoto ujednání, a

| 2) | jiné finanční prostředky v tržních podmínkách nebo blízké tržním podmínkám nebo platby předem ze strany kupujícího. |
| --- | --- |

2)

jiné finanční prostředky v tržních podmínkách nebo blízké tržním podmínkám nebo platby předem ze strany kupujícího.

32.   Sdružené financování

| a) | Sdružené financování může mít různé formy, například smíšené úvěry, smíšené financování, společné financování, souběžné financování nebo jednotlivé integrované transakce. Jejich hlavními charakteristikami je, že:






  — | mezi složkou se zvýhodněním a složkou bez zvýhodnění existuje právní nebo faktické spojení, |
| --- | --- | --- |

a)

Sdružené financování může mít různé formy, například smíšené úvěry, smíšené financování, společné financování, souběžné financování nebo jednotlivé integrované transakce. Jejich hlavními charakteristikami je, že:

—

mezi složkou se zvýhodněním a složkou bez zvýhodnění existuje právní nebo faktické spojení,

| — | jedna jejich část nebo celý balíček financování je fakticky vázanou pomocí, a |
| --- | --- |

—

jedna jejich část nebo celý balíček financování je fakticky vázanou pomocí, a

| — | finanční prostředky se zvýhodněním jsou poskytnuty pouze v případě, že příjemce přijme s tím spojenou složku bez zvýhodnění. |
| --- | --- |

—

finanční prostředky se zvýhodněním jsou poskytnuty pouze v případě, že příjemce přijme s tím spojenou složku bez zvýhodnění.

| b) | Sdružené financování nebo faktické spojení se určuje na základě například těchto faktorů:






  — | existence neformálních ujednání mezi úřady příjemce a dárce, |
| --- | --- | --- |

b)

Sdružené financování nebo faktické spojení se určuje na základě například těchto faktorů:

—

existence neformálních ujednání mezi úřady příjemce a dárce,

| — | záměr dárce usnadnit přijatelnost balíčku financování použitím státem poskytované rozvojové pomoci, |
| --- | --- |

—

záměr dárce usnadnit přijatelnost balíčku financování použitím státem poskytované rozvojové pomoci,

| — | faktické vázání balíčku financování na obstarání v dárcovské zemi, |
| --- | --- |

—

faktické vázání balíčku financování na obstarání v dárcovské zemi,

| — | stupeň vázanosti státem poskytované rozvojové pomoci a způsob nabídkového řízení nebo uzavření smlouvy o každé finanční transakci, nebo |
| --- | --- |

—

stupeň vázanosti státem poskytované rozvojové pomoci a způsob nabídkového řízení nebo uzavření smlouvy o každé finanční transakci, nebo

| — | jakákoli jiná praxe určená Výborem pro rozvojovou pomoc nebo účastníky, v níž existuje faktické spojení mezi dvěma nebo více složkami financování. |
| --- | --- |

—

jakákoli jiná praxe určená Výborem pro rozvojovou pomoc nebo účastníky, v níž existuje faktické spojení mezi dvěma nebo více složkami financování.

| c) | Následující postupy nevylučují určení sdruženého financování nebo faktického spojení:






  — | rozdělení smlouvy pomocí odděleného oznámení složek smlouvy, |
| --- | --- | --- |

c)

Následující postupy nevylučují určení sdruženého financování nebo faktického spojení:

—

rozdělení smlouvy pomocí odděleného oznámení složek smlouvy,

| — | rozdělení smluv financovaných ve více etapách, |
| --- | --- |

—

rozdělení smluv financovaných ve více etapách,

| — | neoznámení vzájemně závislých částí smlouvy nebo |
| --- | --- |

—

neoznámení vzájemně závislých částí smlouvy nebo

| — | neoznámení z důvodu, že část balíčku financování není vázaná. |
| --- | --- |

—

neoznámení z důvodu, že část balíčku financování není vázaná.

33.   Způsobilost země k vázané pomoci

| a) | Vázaná pomoc se neposkytuje zemím, jejichž HND na obyvatele je činí nezpůsobilými pro úvěry poskytované Světovou bankou na 17 let. Světová banka každoročně přepočítává statistickou mez pro tuto kategorii (5). Země bude přeřazena do jiné kategorie pouze poté, co její kategorie podle Světové banky zůstala beze změny dva po sobě následující roky. |
| --- | --- |

a)

Vázaná pomoc se neposkytuje zemím, jejichž HND na obyvatele je činí nezpůsobilými pro úvěry poskytované Světovou bankou na 17 let. Světová banka každoročně přepočítává statistickou mez pro tuto kategorii (5). Země bude přeřazena do jiné kategorie pouze poté, co její kategorie podle Světové banky zůstala beze změny dva po sobě následující roky.

| b) | Pro klasifikaci zemí platí tato operační kritéria a postupy:






  1) | Klasifikace pro účely tohoto ujednání je určena výší HND na obyvatele, vypočítaného Světovou bankou pro účely klasifikace Světové banky zemí přijímajících úvěry; tuto klasifikaci zveřejňuje sekretariát. |
| --- | --- | --- |

b)

Pro klasifikaci zemí platí tato operační kritéria a postupy:

1)

Klasifikace pro účely tohoto ujednání je určena výší HND na obyvatele, vypočítaného Světovou bankou pro účely klasifikace Světové banky zemí přijímajících úvěry; tuto klasifikaci zveřejňuje sekretariát.

| 2) | Nemá-li Světová banka dostatek informací pro zveřejnění údajů o HND na obyvatele, je Světová banka požádána, aby odhadla, zda má daná země HND na obyvatele nad nebo pod současným statistickým prahem. Země bude klasifikována podle tohoto odhadu, pokud se účastníci nerozhodnou jinak. |
| --- | --- |

2)

Nemá-li Světová banka dostatek informací pro zveřejnění údajů o HND na obyvatele, je Světová banka požádána, aby odhadla, zda má daná země HND na obyvatele nad nebo pod současným statistickým prahem. Země bude klasifikována podle tohoto odhadu, pokud se účastníci nerozhodnou jinak.

| 3) | Pokud se způsobilost země k přijetí vázané pomoci změní v souladu s čl. 33 písm. a), nabude přeřazení účinnosti dva týdny poté, co sekretariát sdělí závěry učiněné z uvedených údajů Světové banky všem účastníkům. Přede dnem účinnosti změny klasifikace nesmí být oznámena žádná vázaná pomoc pro nově způsobilou zemi; po tomto dni nesmí být oznámena žádná vázaná pomoc pro zemi nově zařazenou do vyšší kategorie, s výjimkou jednotlivých transakcí v rámci dříve stanovené úvěrové linky, které mohou být oznamovány až do uplynutí doby platnosti úvěrové linky (nejdéle jeden rok po nabytí účinnosti změny kategorie). |
| --- | --- |

3)

Pokud se způsobilost země k přijetí vázané pomoci změní v souladu s čl. 33 písm. a), nabude přeřazení účinnosti dva týdny poté, co sekretariát sdělí závěry učiněné z uvedených údajů Světové banky všem účastníkům. Přede dnem účinnosti změny klasifikace nesmí být oznámena žádná vázaná pomoc pro nově způsobilou zemi; po tomto dni nesmí být oznámena žádná vázaná pomoc pro zemi nově zařazenou do vyšší kategorie, s výjimkou jednotlivých transakcí v rámci dříve stanovené úvěrové linky, které mohou být oznamovány až do uplynutí doby platnosti úvěrové linky (nejdéle jeden rok po nabytí účinnosti změny kategorie).

| 4) | Pokud Světová banka reviduje údaje, nepřihlíží se k těmto změnám ve vztahu k tomuto ujednání. Nicméně klasifikace země může být změněna prostřednictvím společného postupu v souladu s příslušnými postupy podle článků 55 až 60 a účastníci mohou příznivě zvážit změnu klasifikace způsobenou chybami a opomenutími údajů, které byly následně uznány v témž kalendářním roce, v němž sekretariát původně vydal tyto údaje. |
| --- | --- |

4)

Pokud Světová banka reviduje údaje, nepřihlíží se k těmto změnám ve vztahu k tomuto ujednání. Nicméně klasifikace země může být změněna prostřednictvím společného postupu v souladu s příslušnými postupy podle článků 55 až 60 a účastníci mohou příznivě zvážit změnu klasifikace způsobenou chybami a opomenutími údajů, které byly následně uznány v témž kalendářním roce, v němž sekretariát původně vydal tyto údaje.

| 5) | Bez ohledu na klasifikaci zemí, které jsou či nejsou způsobilé k přijetí vázané pomoci, by se účastníci měli vyvarovat poskytování vázaných úvěrů jiných než ve formě přímých darů, potravinové pomoci a humanitární pomoci a rovněž pomoci určené ke zmírnění dopadů nebo k předcházení jaderných nebo závažných průmyslových havárií ve prospěch Běloruska, Bulharska, Rumunska, Ruské federace a Ukrajiny. Pokud HND na obyvatele v kterékoli z těchto zemí přesáhne po tři po sobě následující roky statistickou mez Světové banky určující nezpůsobilost pro úvěry poskytované Světovou bankou na 17 let, bude se způsobilost dané země pro tyto úvěry řídit článkem 33 písm. a) a b) bodem 1 až 4 výše a rovněž veškerými ostatními ustanoveními tohoto ujednání pro vázanou pomoc (6). |
| --- | --- |

5)

Bez ohledu na klasifikaci zemí, které jsou či nejsou způsobilé k přijetí vázané pomoci, by se účastníci měli vyvarovat poskytování vázaných úvěrů jiných než ve formě přímých darů, potravinové pomoci a humanitární pomoci a rovněž pomoci určené ke zmírnění dopadů nebo k předcházení jaderných nebo závažných průmyslových havárií ve prospěch Běloruska, Bulharska, Rumunska, Ruské federace a Ukrajiny. Pokud HND na obyvatele v kterékoli z těchto zemí přesáhne po tři po sobě následující roky statistickou mez Světové banky určující nezpůsobilost pro úvěry poskytované Světovou bankou na 17 let, bude se způsobilost dané země pro tyto úvěry řídit článkem 33 písm. a) a b) bodem 1 až 4 výše a rovněž veškerými ostatními ustanoveními tohoto ujednání pro vázanou pomoc (6).

34.   Způsobilost projektu

| a) | Vázaná pomoc se neposkytuje na veřejné ani soukromé projekty, které by obvykle měly být hospodářsky životaschopné, kdyby byly financovány podle podmínek trhu nebo dohody. |
| --- | --- |

a)

Vázaná pomoc se neposkytuje na veřejné ani soukromé projekty, které by obvykle měly být hospodářsky životaschopné, kdyby byly financovány podle podmínek trhu nebo dohody.

| b) | Klíčovými kritérii pro způsobilost k využití pomoci jsou tyto skutečnosti:






  — | zda projekt není finančně životaschopný, tj. při přiměřených cenách určených podle tržních zásad není schopen vytvářet dostatečný peněžní tok pro pokrytí provozních nákladů projektu a použitého kapitálu; to je první klíčové kritérium, nebo |
| --- | --- | --- |

b)

Klíčovými kritérii pro způsobilost k využití pomoci jsou tyto skutečnosti:

—

zda projekt není finančně životaschopný, tj. při přiměřených cenách určených podle tržních zásad není schopen vytvářet dostatečný peněžní tok pro pokrytí provozních nákladů projektu a použitého kapitálu; to je první klíčové kritérium, nebo

| — | zda lze na základě konzultací s ostatními účastníky považovat za nepravděpodobné, že by projekt mohl být financován podle podmínek trhu nebo dohody; to je druhé klíčové kritérium Při posuzování odůvodněnosti pomoci u projektů přesahujících 50 milionů zvláštních práv čerpání (dále jen „SDR“) bude věnována zvláštní pozornost očekávané dostupnosti financování v tržních podmínkách nebo v podmínkách dohody. |
| --- | --- |

—

zda lze na základě konzultací s ostatními účastníky považovat za nepravděpodobné, že by projekt mohl být financován podle podmínek trhu nebo dohody; to je druhé klíčové kritérium Při posuzování odůvodněnosti pomoci u projektů přesahujících 50 milionů zvláštních práv čerpání (dále jen „SDR“) bude věnována zvláštní pozornost očekávané dostupnosti financování v tržních podmínkách nebo v podmínkách dohody.

| c) | Klíčová kritéria podle písmene b) by měla ukázat, jak by při hodnocení projektu mělo být stanoveno, zda má být financován takovou pomocí nebo vývozními úvěry podle podmínek trhu nebo dohody. Očekává se, že v průběhu konzultací podle článků 48 až 50 vznikne postupně soubor zkušeností, který exportním úvěrovým agenturám i subjektům poskytujícím pomoc vymezí přesnější kritéria k rozlišení obou kategorií projektů předem. |
| --- | --- |

c)

Klíčová kritéria podle písmene b) by měla ukázat, jak by při hodnocení projektu mělo být stanoveno, zda má být financován takovou pomocí nebo vývozními úvěry podle podmínek trhu nebo dohody. Očekává se, že v průběhu konzultací podle článků 48 až 50 vznikne postupně soubor zkušeností, který exportním úvěrovým agenturám i subjektům poskytujícím pomoc vymezí přesnější kritéria k rozlišení obou kategorií projektů předem.

35.   Minimální úroveň zvýhodnění

Účastníci neposkytnou vázanou pomoc, která má úroveň zvýhodnění nižší než 35 %, případně 50 %, pokud země příjemce patří mezi nejméně rozvinuté země, s výjimkou níže uvedených případů, na které se rovněž nevztahují oznamovací postupy vymezené v čl. 47 písm. a):

| a) | Technická pomoc: vázaná pomoc, u které se státem poskytovaná část rozvojové pomoci skládá výlučně z technické spolupráce, která činí buď méně než 3 % celkové hodnoty transakce, nebo méně než jeden milion SDR, podle toho, která hodnota je nižší, a |
| --- | --- |

a)

Technická pomoc: vázaná pomoc, u které se státem poskytovaná část rozvojové pomoci skládá výlučně z technické spolupráce, která činí buď méně než 3 % celkové hodnoty transakce, nebo méně než jeden milion SDR, podle toho, která hodnota je nižší, a

| b) | malé projekty: investiční projekty v hodnotě menší než jeden milion SDR, které jsou financovány výlučně z darů rozvojové pomoci. |
| --- | --- |

b)

malé projekty: investiční projekty v hodnotě menší než jeden milion SDR, které jsou financovány výlučně z darů rozvojové pomoci.

36.   Výjimky ze způsobilosti země nebo projektu k vázané pomoci

| a) | Články 33 a 34 se nevztahují na vázanou pomoc, u níž je úroveň zvýhodnění nejméně 80 %, kromě vázané pomoci, která tvoří součást balíčku sdruženého financování ve smyslu článku 32. |
| --- | --- |

a)

Články 33 a 34 se nevztahují na vázanou pomoc, u níž je úroveň zvýhodnění nejméně 80 %, kromě vázané pomoci, která tvoří součást balíčku sdruženého financování ve smyslu článku 32.

| b) | Článek 34 se nevztahuje na vázanou pomoc v hodnotě nižší než dva miliony SDR kromě vázané pomoci, která tvoří součást balíčku sdruženého financování ve smyslu článku 32. |
| --- | --- |

b)

Článek 34 se nevztahuje na vázanou pomoc v hodnotě nižší než dva miliony SDR kromě vázané pomoci, která tvoří součást balíčku sdruženého financování ve smyslu článku 32.

| c) | Články 33 a 34 se nevztahují na vázanou pomoc pro nejméně rozvinuté země, jak je definuje Organizace spojených národů. |
| --- | --- |

c)

Články 33 a 34 se nevztahují na vázanou pomoc pro nejméně rozvinuté země, jak je definuje Organizace spojených národů.

| d) | Bez ohledu na články 33 a 34 může účastník výjimečně poskytnout podporu jedním z následujících prostředků:






  — | postupem pro stanovení společného postupu podle přílohy XI a článků 55 až 60, nebo |
| --- | --- | --- |

d)

Bez ohledu na články 33 a 34 může účastník výjimečně poskytnout podporu jedním z následujících prostředků:

—

postupem pro stanovení společného postupu podle přílohy XI a článků 55 až 60, nebo

| — | odůvodněním na základě pomoci, jestliže má podporu podstatné části účastníků podle článků 48 a 49, nebo |
| --- | --- |

—

odůvodněním na základě pomoci, jestliže má podporu podstatné části účastníků podle článků 48 a 49, nebo

| — | přípisem generálnímu tajemníkovi OECD v souladu s postupem podle článku 50. Účastníci očekávají, že k tomu bude docházet výjimečně a zřídka. |
| --- | --- |

—

přípisem generálnímu tajemníkovi OECD v souladu s postupem podle článku 50. Účastníci očekávají, že k tomu bude docházet výjimečně a zřídka.

37.   Výpočet úrovně zvýhodnění u vázané pomoci

Úroveň zvýhodnění u vázané pomoci se vypočte stejnou metodou, jakou používá Výbor pro rozvojovou pomoc pro výpočet darovacího prvku, s těmito odchylkami:

| a) | Diskontní sazba použitá pro výpočet úrovně zvýhodnění úvěru v dané měně, tj. diferencovaná diskontní sazba (DDR), se 15. ledna každého roku vypočte nově takto:






  — | Průměr úrokových sazeb CIRR + marže
  Marže (M) závisí na lhůtách splatnosti (R) takto:






  R | M |
| --- | --- | --- | --- |
| méně než 15 let | 0,75 |
| od 15 do 20 let (kromě 20 let) | 1,00 |
| od 20 do 30 let (kromě 30 let) | 1,15 |
| 30 let a více | 1,25 |

a)

Diskontní sazba použitá pro výpočet úrovně zvýhodnění úvěru v dané měně, tj. diferencovaná diskontní sazba (DDR), se 15. ledna každého roku vypočte nově takto:

—

Průměr úrokových sazeb CIRR + marže

Marže (M) závisí na lhůtách splatnosti (R) takto:

R

M

méně než 15 let

0,75

od 15 do 20 let (kromě 20 let)

1,00

od 20 do 30 let (kromě 30 let)

1,15

30 let a více

1,25

| — | Pro všechny měny se průměr úrokových sazeb CIRR vypočítá tak, že se použije průměr měsíčních úrokových sazeb CIRR platných v průběhu šesti měsíců od 15. srpna předchozího roku do 14. února stávajícího roku. Vypočtená sazba včetně marže se zaokrouhlí na nejbližších 10 bazických bodů. Existuje-li pro danou měnu více než jedna úroková sazba CIRR, použije se pro tento výpočet úroková sazba CIRR s nejdelší dobou splatnosti ve smyslu čl. 20 písm. a). |
| --- | --- |

—

Pro všechny měny se průměr úrokových sazeb CIRR vypočítá tak, že se použije průměr měsíčních úrokových sazeb CIRR platných v průběhu šesti měsíců od 15. srpna předchozího roku do 14. února stávajícího roku. Vypočtená sazba včetně marže se zaokrouhlí na nejbližších 10 bazických bodů. Existuje-li pro danou měnu více než jedna úroková sazba CIRR, použije se pro tento výpočet úroková sazba CIRR s nejdelší dobou splatnosti ve smyslu čl. 20 písm. a).

| b) | Referenčním datem pro výpočet úrovně zvýhodnění je počátek úvěru ve smyslu přílohy XI. |
| --- | --- |

b)

Referenčním datem pro výpočet úrovně zvýhodnění je počátek úvěru ve smyslu přílohy XI.

| c) | Pro účely výpočtu celkové úrovně zvýhodnění u balíčku sdruženého financování se úrovně zvýhodnění následujících úvěrů, finančních prostředků a plateb považují za nulové:






  — | vývozní úvěry, které jsou v souladu s tímto ujednáním, |
| --- | --- | --- |

c)

Pro účely výpočtu celkové úrovně zvýhodnění u balíčku sdruženého financování se úrovně zvýhodnění následujících úvěrů, finančních prostředků a plateb považují za nulové:

—

vývozní úvěry, které jsou v souladu s tímto ujednáním,

| — | jiné finanční prostředky poskytnuté v tržních sazbách nebo blízko tržním sazbám, |
| --- | --- |

—

jiné finanční prostředky poskytnuté v tržních sazbách nebo blízko tržním sazbám,

| — | jiné státní finanční prostředky s úrovní zvýhodnění nižší než minimum povolené podle článku 35, kromě případů dorovnání, a |
| --- | --- |

—

jiné státní finanční prostředky s úrovní zvýhodnění nižší než minimum povolené podle článku 35, kromě případů dorovnání, a

| — | platba předem od kupujícího. |
| --- | --- |

—

platba předem od kupujícího.

Do výpočtu úrovně zvýhodnění se zahrnou platby při počátku úvěru nebo před ním, které se nepovažují za platby předem.

| d) | Diskontní sazba pří dorovnání: pří dorovnání podmínek pomoci se „identickým dorovnáním“ rozumí dorovnání do totožné úrovně zvýhodnění, která je znovu vypočítána s diskontní sazbou platnou v okamžik dorovnání. |
| --- | --- |

d)

Diskontní sazba pří dorovnání: pří dorovnání podmínek pomoci se „identickým dorovnáním“ rozumí dorovnání do totožné úrovně zvýhodnění, která je znovu vypočítána s diskontní sazbou platnou v okamžik dorovnání.

| e) | Místní náklady a nákupy z třetích zemí se do výpočtu úrovně zvýhodnění zahrnou pouze v případě, že je financuje dárcovská země. |
| --- | --- |

e)

Místní náklady a nákupy z třetích zemí se do výpočtu úrovně zvýhodnění zahrnou pouze v případě, že je financuje dárcovská země.

| f) | Celková úroveň zvýhodnění balíčku financování je určena vynásobením jmenovité hodnoty každé složky balíčku financování odpovídající úrovní zvýhodnění každé složky, sečtením výsledků a vydělením tohoto součtu souhrnnou jmenovitou hodnotou složek. |
| --- | --- |

f)

Celková úroveň zvýhodnění balíčku financování je určena vynásobením jmenovité hodnoty každé složky balíčku financování odpovídající úrovní zvýhodnění každé složky, sečtením výsledků a vydělením tohoto součtu souhrnnou jmenovitou hodnotou složek.

| g) | Diskontní sazba pro daný úvěr představující pomoc je sazba platná v okamžik oznámení. Avšak v případě okamžitého oznámení je diskontní sazba sazbou platnou v okamžik, kdy byly stanoveny podmínky úvěru představujícího pomoc. Změna diskontní sazby během doby trvání úvěru nemá vliv na její úroveň zvýhodnění. |
| --- | --- |

g)

Diskontní sazba pro daný úvěr představující pomoc je sazba platná v okamžik oznámení. Avšak v případě okamžitého oznámení je diskontní sazba sazbou platnou v okamžik, kdy byly stanoveny podmínky úvěru představujícího pomoc. Změna diskontní sazby během doby trvání úvěru nemá vliv na její úroveň zvýhodnění.

| h) | Pokud před uzavřením smlouvy dojde ke změně měny, je oznámení třeba změnit. Pro výpočet úrovně zvýhodnění se použije diskontní sazba platná v den změny. Změna není nutná, pokud jsou alternativní měna a veškeré nezbytné informace pro výpočet úrovně zvýhodnění uvedeny v původním oznámení. |
| --- | --- |

h)

Pokud před uzavřením smlouvy dojde ke změně měny, je oznámení třeba změnit. Pro výpočet úrovně zvýhodnění se použije diskontní sazba platná v den změny. Změna není nutná, pokud jsou alternativní měna a veškeré nezbytné informace pro výpočet úrovně zvýhodnění uvedeny v původním oznámení.

| i) | Bez ohledu na písmeno g) se pro výpočet úrovně zvýhodnění jednotlivých transakcí provedených podle úvěrové linky pomoci použije diskontní sazba, která byla původně oznámena pro úvěrovou linku. |
| --- | --- |

i)

Bez ohledu na písmeno g) se pro výpočet úrovně zvýhodnění jednotlivých transakcí provedených podle úvěrové linky pomoci použije diskontní sazba, která byla původně oznámena pro úvěrovou linku.

38.   Doba platnosti pro vázanou pomoc

| a) | Účastníci nemají pevně stanovit na více než dva roky podmínky pro vázanou pomoc bez ohledu na to, zda se týká financování jednotlivých transakcí nebo protokolu o pomoci, úvěrové linky na pomoc nebo podobné dohody. V případě protokolu o pomoci, úvěrové linky na pomoc nebo podobné dohody začíná doba platnosti dnem podpisu, který musí být oznámen v souladu s článkem 47; prodloužení platnosti úvěrové linky musí být oznámeno tak, jako by šlo o novou transakci, s poznámkou vysvětlující, že se jedná o prodloužení platnosti a že je provedeno za podmínek povolených v době oznámení prodloužení platnosti. V případě jednotlivých transakcí, včetně transakcí oznámených podle protokolu o pomoci, úvěrové linky na pomoc nebo podobné dohody, začíná doba platnosti dnem oznámení příslibu v souladu s článkem 46 nebo 47. |
| --- | --- |

a)

Účastníci nemají pevně stanovit na více než dva roky podmínky pro vázanou pomoc bez ohledu na to, zda se týká financování jednotlivých transakcí nebo protokolu o pomoci, úvěrové linky na pomoc nebo podobné dohody. V případě protokolu o pomoci, úvěrové linky na pomoc nebo podobné dohody začíná doba platnosti dnem podpisu, který musí být oznámen v souladu s článkem 47; prodloužení platnosti úvěrové linky musí být oznámeno tak, jako by šlo o novou transakci, s poznámkou vysvětlující, že se jedná o prodloužení platnosti a že je provedeno za podmínek povolených v době oznámení prodloužení platnosti. V případě jednotlivých transakcí, včetně transakcí oznámených podle protokolu o pomoci, úvěrové linky na pomoc nebo podobné dohody, začíná doba platnosti dnem oznámení příslibu v souladu s článkem 46 nebo 47.

| b) | Stane-li se země poprvé nezpůsobilou pro úvěry poskytované Světovou bankou na 17 let, je platnost stávajících a nových oznámených protokolů o vázané pomoci a úvěrových linek omezena na jeden rok po dni případné změny klasifikace postupem podle čl. 33 písm. b). |
| --- | --- |

b)

Stane-li se země poprvé nezpůsobilou pro úvěry poskytované Světovou bankou na 17 let, je platnost stávajících a nových oznámených protokolů o vázané pomoci a úvěrových linek omezena na jeden rok po dni případné změny klasifikace postupem podle čl. 33 písm. b).

| c) | Prodloužení platnosti těchto protokolů a úvěrových linek je možné pouze za podmínek, které jsou v souladu s články 33 a 34 tohoto ujednání, po






  — | změně klasifikace zemí a |
| --- | --- | --- |

c)

Prodloužení platnosti těchto protokolů a úvěrových linek je možné pouze za podmínek, které jsou v souladu s články 33 a 34 tohoto ujednání, po

—

změně klasifikace zemí a

| — | změně ustanovení tohoto ujednání. |
| --- | --- |

—

změně ustanovení tohoto ujednání.

Za těchto okolností mohou být stávající podmínky zachovány bez ohledu na změnu diskontní sazby podle článku 37.

39.   Dorovnání

Při zohlednění mezinárodních závazků účastníků a v souladu s účelem tohoto ujednání mohou účastníci v souladu s postupy uvedenými v článku 42 dorovnávat finanční podmínky nabídnuté státy, které jsou i které nejsou účastníky tohoto ujednání.

KAPITOLA IV

POSTUPY

Oddíl 1:   Společné postupy pro vývozní úvěry a pomoc spojenou s obchodem

40.   Oznámení

Oznámení vyžadovaná postupy uvedenými v tomto ujednání budou provedena v souladu s informacemi obsaženými v příloze V a budou v kopii zasílána sekretariátu.

41.   Informace o státní podpoře

| a) | Jakmile účastník přislíbí státní podporu, kterou oznámil postupy podle článků 44 až 47, uvědomí o tom ostatní účastníky, přičemž uvede jednací číslo oznámení na tiskopise 1C systému hlášení věřitelů (CRS). |
| --- | --- |

a)

Jakmile účastník přislíbí státní podporu, kterou oznámil postupy podle článků 44 až 47, uvědomí o tom ostatní účastníky, přičemž uvede jednací číslo oznámení na tiskopise 1C systému hlášení věřitelů (CRS).

| b) | Při výměně informací podle článků 52 až 54 uvědomí účastník ostatní účastníky o úvěrových podmínkách, jimiž hodlá podpořit určitou konkrétní transakci, a může požadovat obdobné informace od ostatních účastníků. |
| --- | --- |

b)

Při výměně informací podle článků 52 až 54 uvědomí účastník ostatní účastníky o úvěrových podmínkách, jimiž hodlá podpořit určitou konkrétní transakci, a může požadovat obdobné informace od ostatních účastníků.

42.   Postupy pro dorovnání

| a) | Před dorovnáním finančních podmínek, jež jsou údajně nabízeny účastníkem tohoto ujednání nebo státem, který není účastníkem tohoto ujednání, v souladu s články 18 a 39, vynaloží účastník veškeré rozumné úsilí včetně osobních konzultací podle článku 54, aby ověřil, že tyto podmínky jsou státem podporovány, a musí dodržet následující ustanovení:






  1) | Účastník uvědomí všechny ostatní účastníky o podmínkách, které hodlá podporovat, podle stejného oznamovacího postupu požadovaného pro dorovnávané podmínky. V případě dorovnání podmínek státu, který není účastníkem tohoto ujednání, se bude vyrovnávající účastník řídit stejným oznamovacím postupem, jaký by byl vyžadován v případě, že by dorovnání podmínek navrhl účastník tohoto ujednání. |
| --- | --- | --- |

a)

Před dorovnáním finančních podmínek, jež jsou údajně nabízeny účastníkem tohoto ujednání nebo státem, který není účastníkem tohoto ujednání, v souladu s články 18 a 39, vynaloží účastník veškeré rozumné úsilí včetně osobních konzultací podle článku 54, aby ověřil, že tyto podmínky jsou státem podporovány, a musí dodržet následující ustanovení:

1)

Účastník uvědomí všechny ostatní účastníky o podmínkách, které hodlá podporovat, podle stejného oznamovacího postupu požadovaného pro dorovnávané podmínky. V případě dorovnání podmínek státu, který není účastníkem tohoto ujednání, se bude vyrovnávající účastník řídit stejným oznamovacím postupem, jaký by byl vyžadován v případě, že by dorovnání podmínek navrhl účastník tohoto ujednání.

| 2) | Bez ohledu na bod 1 výše je stanoveno, že pokud by podle platného postupu pro oznamování byl vyrovnávající účastník povinen pozdržet vydání příslibu do doby po uplynutí konce lhůty ke konečnému podávání nabídek, oznámí vyrovnávající účastník svůj záměr provést vyrovnání co nejdříve. |
| --- | --- |

2)

Bez ohledu na bod 1 výše je stanoveno, že pokud by podle platného postupu pro oznamování byl vyrovnávající účastník povinen pozdržet vydání příslibu do doby po uplynutí konce lhůty ke konečnému podávání nabídek, oznámí vyrovnávající účastník svůj záměr provést vyrovnání co nejdříve.

| 3) | Pokud účastník, který postup zahájil, zcela nebo zčásti vezme svůj záměr podporovat oznámené podmínky zpět, neprodleně to oznámí všem ostatním účastníkům. |
| --- | --- |

3)

Pokud účastník, který postup zahájil, zcela nebo zčásti vezme svůj záměr podporovat oznámené podmínky zpět, neprodleně to oznámí všem ostatním účastníkům.

| b) | Účastník, který má v úmyslu nabídnout finanční podmínky totožné s podmínkami oznámenými v souladu s články 44 a 45, tak může učinit po uplynutí čekací lhůty, která je v nich stanovena. Tento účastník oznámí svůj záměr co nejdříve. |
| --- | --- |

b)

Účastník, který má v úmyslu nabídnout finanční podmínky totožné s podmínkami oznámenými v souladu s články 44 a 45, tak může učinit po uplynutí čekací lhůty, která je v nich stanovena. Tento účastník oznámí svůj záměr co nejdříve.

43.   Zvláštní konzultace

| a) | Účastník, který má rozumné důvody domnívat se, že finanční podmínky nabízené jiným účastníkem (účastníkem, který postup zahájil) jsou příznivější než podmínky stanovené v tomto ujednání, bude o této skutečnosti informovat sekretariát a sekretariát tuto informaci neprodleně zpřístupní. |
| --- | --- |

a)

Účastník, který má rozumné důvody domnívat se, že finanční podmínky nabízené jiným účastníkem (účastníkem, který postup zahájil) jsou příznivější než podmínky stanovené v tomto ujednání, bude o této skutečnosti informovat sekretariát a sekretariát tuto informaci neprodleně zpřístupní.

| b) | Účastník, který postup zahájil, objasní finanční podmínky své nabídky do dvou pracovních dnů následujících poté, co sekretariát vydá příslušnou informaci. |
| --- | --- |

b)

Účastník, který postup zahájil, objasní finanční podmínky své nabídky do dvou pracovních dnů následujících poté, co sekretariát vydá příslušnou informaci.

| c) | Po objasnění ze strany účastníka, který postup zahájil, může kterýkoli účastník požadovat, aby sekretariát do pěti pracovních dnů uspořádal zvláštní konzultační schůzku účastníků za účelem projednání této otázky. |
| --- | --- |

c)

Po objasnění ze strany účastníka, který postup zahájil, může kterýkoli účastník požadovat, aby sekretariát do pěti pracovních dnů uspořádal zvláštní konzultační schůzku účastníků za účelem projednání této otázky.

| d) | Finanční podmínky, na které je státem poskytována podpora, nenabudou účinnosti, dokud nebude znám výsledek této zvláštní konzultační schůzky účastníků. |
| --- | --- |

d)

Finanční podmínky, na které je státem poskytována podpora, nenabudou účinnosti, dokud nebude znám výsledek této zvláštní konzultační schůzky účastníků.

Oddíl 2:   Postupy pro vývozní úvěry

44.   Oznámení předem s diskusí

| a) | Účastník oznámí všem ostatním účastníkům nejméně deset kalendářních dnů před vydáním jakéhokoli příslibu, zda byla stanovena minimální pojistná sazba podle čl. 24 písm. e) první odrážky nebo článku 28 v souladu s přílohou V tohoto ujednání. Pokud v této lhůtě kterýkoli jiný účastník požádá o projednání, vyčká účastník, který postup zahájil, dalších deset kalendářních dnů. Pokud je platná minimální pojistná sazba po omezení/vyloučení rizika nižší nebo rovna 75 % minimální pojistné sazby, která by vyplynula z klasifikace rizika země kupujícího bez jakéhokoli omezení/vyloučení rizika, oznámí to oznamující účastník všem ostatním účastníkům nejméně 20 kalendářních dnů před vydáním jakéhokoli příslibu. |
| --- | --- |

a)

Účastník oznámí všem ostatním účastníkům nejméně deset kalendářních dnů před vydáním jakéhokoli příslibu, zda byla stanovena minimální pojistná sazba podle čl. 24 písm. e) první odrážky nebo článku 28 v souladu s přílohou V tohoto ujednání. Pokud v této lhůtě kterýkoli jiný účastník požádá o projednání, vyčká účastník, který postup zahájil, dalších deset kalendářních dnů. Pokud je platná minimální pojistná sazba po omezení/vyloučení rizika nižší nebo rovna 75 % minimální pojistné sazby, která by vyplynula z klasifikace rizika země kupujícího bez jakéhokoli omezení/vyloučení rizika, oznámí to oznamující účastník všem ostatním účastníkům nejméně 20 kalendářních dnů před vydáním jakéhokoli příslibu.

| b) | Účastník bude informovat všechny ostatní účastníky o svém konečném rozhodnutí po projednání s cílem usnadnit revizi souboru zkušeností v souladu s článkem 66. Účastníci povedou záznamy o svých zkušenostech s ohledem na pojistné sazby oznámené v souladu s písmenem a) výše. |
| --- | --- |

b)

Účastník bude informovat všechny ostatní účastníky o svém konečném rozhodnutí po projednání s cílem usnadnit revizi souboru zkušeností v souladu s článkem 66. Účastníci povedou záznamy o svých zkušenostech s ohledem na pojistné sazby oznámené v souladu s písmenem a) výše.

45.   Oznámení předem bez diskuse

| a) | Účastník oznámí všem ostatním účastníkům nejméně deset kalendářních dnů před vydáním jakéhokoli příslibu podle přílohy V ujednání, jestliže hodlá






  1) | podporovat dobu splatnosti delší než pět let, ale nepřekračující osm a půl roku pro země kategorie I; |
| --- | --- | --- |

a)

Účastník oznámí všem ostatním účastníkům nejméně deset kalendářních dnů před vydáním jakéhokoli příslibu podle přílohy V ujednání, jestliže hodlá

1)

podporovat dobu splatnosti delší než pět let, ale nepřekračující osm a půl roku pro země kategorie I;

| 2) | poskytnout podporu na jinou než jadernou elektrárnu s dobou splatnosti delší než maximální doba splatnosti uvedená v článku 12, ale nepřekračující dvanáct let uvedených v čl. 13 písm. a); |
| --- | --- |

2)

poskytnout podporu na jinou než jadernou elektrárnu s dobou splatnosti delší než maximální doba splatnosti uvedená v článku 12, ale nepřekračující dvanáct let uvedených v čl. 13 písm. a);

| 3) | poskytnout podporu podle čl. 14 písm. d); |
| --- | --- |

3)

poskytnout podporu podle čl. 14 písm. d);

| 4) | uplatnit pojistnou sazbu v souladu s čl. 24 písm. e) druhou odrážkou; |
| --- | --- |

4)

uplatnit pojistnou sazbu v souladu s čl. 24 písm. e) druhou odrážkou;

| 5) | uplatnit pojistnou sazbu v souladu s čl. 24 písm. g). |
| --- | --- |

5)

uplatnit pojistnou sazbu v souladu s čl. 24 písm. g).

| b) | Pokud účastník, který postup zahájil, zcela nebo zčásti vezme svůj záměr podporovat uvedenou transakci zpět, neprodleně to oznámí všem ostatním účastníkům. |
| --- | --- |

b)

Pokud účastník, který postup zahájil, zcela nebo zčásti vezme svůj záměr podporovat uvedenou transakci zpět, neprodleně to oznámí všem ostatním účastníkům.

Oddíl 3:   Postupy pro pomoc spojenou s obchodem

46.   Oznámení předem

| a) | Účastník podá oznámení předem, pokud hodlá poskytnout státní podporu na






  — | nevázanou pomoc týkající se obchodu v hodnotě nejméně dvou milionů SDR a s úrovní zvýhodnění nižší než 80 %, |
| --- | --- | --- |

a)

Účastník podá oznámení předem, pokud hodlá poskytnout státní podporu na

—

nevázanou pomoc týkající se obchodu v hodnotě nejméně dvou milionů SDR a s úrovní zvýhodnění nižší než 80 %,

| — | nevázanou pomoc týkající se obchodu v hodnotě nižší než dva miliony SDR a darovacím prvkem,jak jej definuje Výbor pro rozvojovou pomoc, nižším než 50 %, |
| --- | --- |

—

nevázanou pomoc týkající se obchodu v hodnotě nižší než dva miliony SDR a darovacím prvkem,jak jej definuje Výbor pro rozvojovou pomoc, nižším než 50 %,

| — | vázanou pomoc týkající se obchodu v hodnotě nejméně dvou milionů SDR a s úrovní zvýhodnění nižší než 80 %, nebo |
| --- | --- |

—

vázanou pomoc týkající se obchodu v hodnotě nejméně dvou milionů SDR a s úrovní zvýhodnění nižší než 80 %, nebo

| — | vázanou pomoc týkající se obchodu v hodnotě nižší než dva miliony SDR a s úrovní zvýhodnění nižší než 50 % s výjimkou případů uvedených v čl. 35 písm. a) a b). |
| --- | --- |

—

vázanou pomoc týkající se obchodu v hodnotě nižší než dva miliony SDR a s úrovní zvýhodnění nižší než 50 % s výjimkou případů uvedených v čl. 35 písm. a) a b).

| b) | Oznámení předem se podává nejpozději třicet pracovních dnů před koncem lhůty k podávání nabídek nebo dnem příslibu, podle toho, co nastane dříve. |
| --- | --- |

b)

Oznámení předem se podává nejpozději třicet pracovních dnů před koncem lhůty k podávání nabídek nebo dnem příslibu, podle toho, co nastane dříve.

| c) | Pokud účastník, který postup zahájil, zcela nebo zčásti vezme svůj záměr podporovat oznámené podmínky zpět, neprodleně to oznámí všem ostatním účastníkům. |
| --- | --- |

c)

Pokud účastník, který postup zahájil, zcela nebo zčásti vezme svůj záměr podporovat oznámené podmínky zpět, neprodleně to oznámí všem ostatním účastníkům.

| d) | Tento článek se vztahuje na vázanou pomoc, která tvoří součást balíčku sdruženého financování popsaného v článku 32. |
| --- | --- |

d)

Tento článek se vztahuje na vázanou pomoc, která tvoří součást balíčku sdruženého financování popsaného v článku 32.

47.   Okamžité oznámení

| a) | Účastník oznámí všem ostatním účastníkům okamžitě, tj. do dvou pracovních dnů ode dne příslibu, že poskytuje státní podporu na vázanou pomoc týkající se obchodu v hodnotě buď:






  — | nejméně dvou milionů SDR a s úrovní zvýhodnění nejméně 80 %, nebo |
| --- | --- | --- |

a)

Účastník oznámí všem ostatním účastníkům okamžitě, tj. do dvou pracovních dnů ode dne příslibu, že poskytuje státní podporu na vázanou pomoc týkající se obchodu v hodnotě buď:

—

nejméně dvou milionů SDR a s úrovní zvýhodnění nejméně 80 %, nebo

| — | nižší než dva miliony SDR a s úrovní zvýhodnění nejméně 50 % s výjimkou případů uvedených v čl. 35 písm. a) a b). |
| --- | --- |

—

nižší než dva miliony SDR a s úrovní zvýhodnění nejméně 50 % s výjimkou případů uvedených v čl. 35 písm. a) a b).

| b) | Účastník také okamžitě oznámí všem ostatním účastníkům, že byl podepsán protokol o pomoci, úvěrová linka nebo jakákoli podobná dohoda. |
| --- | --- |

b)

Účastník také okamžitě oznámí všem ostatním účastníkům, že byl podepsán protokol o pomoci, úvěrová linka nebo jakákoli podobná dohoda.

| c) | Oznámení předem nemusí být provedeno, pokud účastník hodlá dorovnat finanční podmínky, kterých se týkalo okamžité oznámení. |
| --- | --- |

c)

Oznámení předem nemusí být provedeno, pokud účastník hodlá dorovnat finanční podmínky, kterých se týkalo okamžité oznámení.

Oddíl 4:   Konzultační postupy pro vázanou pomoc

48.   Účel konzultací

| a) | Účastník, který usiluje o objasnění možné obchodní motivace vázané pomoci, může požadovat, aby bylo dodáno úplné kvalitativní hodnocení pomoci (podrobně viz příloha IX). |
| --- | --- |

a)

Účastník, který usiluje o objasnění možné obchodní motivace vázané pomoci, může požadovat, aby bylo dodáno úplné kvalitativní hodnocení pomoci (podrobně viz příloha IX).

| b) | Dále může účastník požadovat konzultace s ostatními účastníky na základě článku 49. Ty zahrnují i osobní konzultace podle článku 54 k projednání






  — | především toho, zda je nabídka pomoci v souladu s požadavky článků 33 a 34, a |
| --- | --- | --- |

b)

Dále může účastník požadovat konzultace s ostatními účastníky na základě článku 49. Ty zahrnují i osobní konzultace podle článku 54 k projednání

—

především toho, zda je nabídka pomoci v souladu s požadavky článků 33 a 34, a

| — | případně též, zda je nabídka pomoci odůvodněna i tehdy, nejsou-li splněny požadavky článků 33 a 34. |
| --- | --- |

—

případně též, zda je nabídka pomoci odůvodněna i tehdy, nejsou-li splněny požadavky článků 33 a 34.

49.   Rozsah konzultací a jejich časový rámec

| a) | V rámci konzultací může každý účastník kromě jiného požadovat tyto informace:






  — | výsledky podrobné studie proveditelnosti/hodnocení projektu, |
| --- | --- | --- |

a)

V rámci konzultací může každý účastník kromě jiného požadovat tyto informace:

—

výsledky podrobné studie proveditelnosti/hodnocení projektu,

| — | zda existuje konkurenční nabídka s financováním bez zvýhodnění nebo financováním pomoci, |
| --- | --- |

—

zda existuje konkurenční nabídka s financováním bez zvýhodnění nebo financováním pomoci,

| — | očekávaný příjem nebo úspora cizí měny v rámci projektu, |
| --- | --- |

—

očekávaný příjem nebo úspora cizí měny v rámci projektu,

| — | zda existuje spolupráce s vícestrannými organizacemi, například se Světovou bankou, |
| --- | --- |

—

zda existuje spolupráce s vícestrannými organizacemi, například se Světovou bankou,

| — | zda byla provedena mezinárodní veřejná soutěž, zejména zda dodavatel dárcovské země podal nejvýhodnější nabídku, |
| --- | --- |

—

zda byla provedena mezinárodní veřejná soutěž, zejména zda dodavatel dárcovské země podal nejvýhodnější nabídku,

| — | jaké jsou dopady na životní prostředí, |
| --- | --- |

—

jaké jsou dopady na životní prostředí,

| — | jaká je účast soukromého sektoru a |
| --- | --- |

—

jaká je účast soukromého sektoru a

| — | kdy byly oznámeny úvěry se zvýhodněním nebo pomocí (například šest měsíců před koncem lhůty k podávání nabídek nebo dnem příslibu). |
| --- | --- |

—

kdy byly oznámeny úvěry se zvýhodněním nebo pomocí (například šest měsíců před koncem lhůty k podávání nabídek nebo dnem příslibu).

| b) | Konzultace musí být dokončeny a závěry o obou otázkách podle článku 48 oznámeny sekretariátem všem účastníkům nejméně deset pracovních dnů před koncem lhůty k podávání nabídek nebo dnem příslibu podle toho, co nastane dříve. Nedospějí-li strany účastnící se konzultací k dohodě, vyzve sekretariát ostatní účastníky, aby zaujali stanovisko do pěti pracovních dnů. Sdělí tato stanoviska oznamujícímu účastníkovi, který by měl znovu zvážit další postup, pokud se jeví, že pro nabídku pomoci není žádná podstatná podpora. |
| --- | --- |

b)

Konzultace musí být dokončeny a závěry o obou otázkách podle článku 48 oznámeny sekretariátem všem účastníkům nejméně deset pracovních dnů před koncem lhůty k podávání nabídek nebo dnem příslibu podle toho, co nastane dříve. Nedospějí-li strany účastnící se konzultací k dohodě, vyzve sekretariát ostatní účastníky, aby zaujali stanovisko do pěti pracovních dnů. Sdělí tato stanoviska oznamujícímu účastníkovi, který by měl znovu zvážit další postup, pokud se jeví, že pro nabídku pomoci není žádná podstatná podpora.

50.   Výsledek konzultací

| a) | Hodlá-li dárce uskutečnit projekt navzdory nedostatku podstatné podpory, oznámí to ostatním účastníkům předem nejpozději šedesát kalendářních dnů po ukončení konzultací, tj. přijetí závěru předsedy. Dárce také zašle generálnímu tajemníkovi OECD přípis s nastíněním výsledků konzultací a vysvětlením převládajících národních zájmů, které se netýkají obchodu, jež činí toto opatření nezbytným. Účastníci očekávají, že k tomu bude docházet výjimečně a zřídka. |
| --- | --- |

a)

Hodlá-li dárce uskutečnit projekt navzdory nedostatku podstatné podpory, oznámí to ostatním účastníkům předem nejpozději šedesát kalendářních dnů po ukončení konzultací, tj. přijetí závěru předsedy. Dárce také zašle generálnímu tajemníkovi OECD přípis s nastíněním výsledků konzultací a vysvětlením převládajících národních zájmů, které se netýkají obchodu, jež činí toto opatření nezbytným. Účastníci očekávají, že k tomu bude docházet výjimečně a zřídka.

| b) | Dárce neprodleně vyrozumí účastníky, že zaslal přípis generálnímu tajemníkovi OECD, a jeho opis přiloží k oznámení. Dárce ani žádný jiný účastník neučiní příslib vázané pomoci do deseti pracovních dnů po podání tohoto oznámení účastníkům. U projektů, u nichž byly během konzultací zjištěny konkurenční obchodní nabídky, se uvedená lhůta deseti pracovních dnů prodlužuje na patnáct dnů. |
| --- | --- |

b)

Dárce neprodleně vyrozumí účastníky, že zaslal přípis generálnímu tajemníkovi OECD, a jeho opis přiloží k oznámení. Dárce ani žádný jiný účastník neučiní příslib vázané pomoci do deseti pracovních dnů po podání tohoto oznámení účastníkům. U projektů, u nichž byly během konzultací zjištěny konkurenční obchodní nabídky, se uvedená lhůta deseti pracovních dnů prodlužuje na patnáct dnů.

| c) | Sekretariát sleduje průběh a výsledky konzultací. |
| --- | --- |

c)

Sekretariát sleduje průběh a výsledky konzultací.

Oddíl 5:   Výměna informací o vývozních úvěrech a pomoci související s obchodem

51.   Kontaktní místa

Veškerý styk mezi určenými kontaktními místy v každé zemi se provádí pomocí komunikace v reálném čase, například pomocí OLIS, a je považován za důvěrný.

52.   Rozsah dotazů

| a) | Účastník se může dotázat jiného účastníka na jeho postoj vůči třetí zemi, instituci v třetí zemi nebo k určité obchodní metodě. |
| --- | --- |

a)

Účastník se může dotázat jiného účastníka na jeho postoj vůči třetí zemi, instituci v třetí zemi nebo k určité obchodní metodě.

| b) | Účastník, který obdrží žádost o státní podporu, se může dotázat jiného účastníka s uvedením nejpříznivějších úvěrových podmínek, které by byl dotazující se účastník ochoten podpořit. |
| --- | --- |

b)

Účastník, který obdrží žádost o státní podporu, se může dotázat jiného účastníka s uvedením nejpříznivějších úvěrových podmínek, které by byl dotazující se účastník ochoten podpořit.

| c) | Je-li dotaz vznesen na více než jednoho účastníka, musí obsahovat seznam adresátů. |
| --- | --- |

c)

Je-li dotaz vznesen na více než jednoho účastníka, musí obsahovat seznam adresátů.

| d) | Kopie všech dotazů se zasílají sekretariátu. |
| --- | --- |

d)

Kopie všech dotazů se zasílají sekretariátu.

53.   Rozsah odpovědí

| a) | Účastník, jemuž je adresován dotaz, odpoví do sedmi kalendářních dnů a poskytne co nejvíce informací. V odpovědi poskytne co nejpřesnější obsah rozhodnutí, jež pravděpodobně učiní. Je-li třeba, doplní svou odpověď co nejdříve. Kopie zašle i ostatním adresátům dotazu a sekretariátu. |
| --- | --- |

a)

Účastník, jemuž je adresován dotaz, odpoví do sedmi kalendářních dnů a poskytne co nejvíce informací. V odpovědi poskytne co nejpřesnější obsah rozhodnutí, jež pravděpodobně učiní. Je-li třeba, doplní svou odpověď co nejdříve. Kopie zašle i ostatním adresátům dotazu a sekretariátu.

| b) | Pokud se odpověď na dotaz stane z jakéhokoli důvodu později neplatnou, například z toho důvodu, že:






  — | byla obdržena, změněna nebo stažena žádost nebo |
| --- | --- | --- |

b)

Pokud se odpověď na dotaz stane z jakéhokoli důvodu později neplatnou, například z toho důvodu, že:

—

byla obdržena, změněna nebo stažena žádost nebo

| — | jsou zvažovány jiné podmínky, |
| --- | --- |

—

jsou zvažovány jiné podmínky,

je neprodleně zaslána nová odpověď a její kopie se zašle ostatním adresátům dotazu a sekretariátu.

54.   Osobní konzultace

| a) | Účastníci souhlasí, že do deseti pracovních dnů příznivě odpovědí na žádosti o osobní konzultace. |
| --- | --- |

a)

Účastníci souhlasí, že do deseti pracovních dnů příznivě odpovědí na žádosti o osobní konzultace.

| b) | Každá žádost osobní konzultace je sdělena všem účastníkům i zemím, které účastníky nejsou. Jednání se koná co nejdříve po uplynutí lhůty deseti pracovních dnů. |
| --- | --- |

b)

Každá žádost osobní konzultace je sdělena všem účastníkům i zemím, které účastníky nejsou. Jednání se koná co nejdříve po uplynutí lhůty deseti pracovních dnů.

| c) | Předseda účastníků a sekretariát se dohodnou o případné nezbytné následné činnosti, například na společném postupu. Sekretariát výsledek konzultací okamžitě zpřístupní. |
| --- | --- |

c)

Předseda účastníků a sekretariát se dohodnou o případné nezbytné následné činnosti, například na společném postupu. Sekretariát výsledek konzultací okamžitě zpřístupní.

55.   Postupy a forma společných postupů

| a) | Návrhy společného postupu se zasílají pouze sekretariátu. Ten je zašle všem účastníkům a jedná-li se o vázanou pomoc, i všem kontaktním místům Výboru pro rozvojovou pomoc. V rejstříku společných postupů na nástěnce OLIS se neuvádí, od kterého účastníka pochází. Sekretariát však na žádost může totožnost tohoto účastníka ústně sdělit účastníkovi tohoto ujednání nebo členovi Výboru pro rozvojovou pomoc. Sekretariát vede záznam o těchto žádostech. |
| --- | --- |

a)

Návrhy společného postupu se zasílají pouze sekretariátu. Ten je zašle všem účastníkům a jedná-li se o vázanou pomoc, i všem kontaktním místům Výboru pro rozvojovou pomoc. V rejstříku společných postupů na nástěnce OLIS se neuvádí, od kterého účastníka pochází. Sekretariát však na žádost může totožnost tohoto účastníka ústně sdělit účastníkovi tohoto ujednání nebo členovi Výboru pro rozvojovou pomoc. Sekretariát vede záznam o těchto žádostech.

| b) | Návrh společného postupu je datován a má tento formát:






  — | číslo jednací, po němž následují slova „Common Line“ („společný postup“), |
| --- | --- | --- |

b)

Návrh společného postupu je datován a má tento formát:

—

číslo jednací, po němž následují slova „Common Line“ („společný postup“),

| — | název dovážející země a kupujícího, |
| --- | --- |

—

název dovážející země a kupujícího,

| — | co nejpřesnější název nebo popis projektu pro jeho jednoznačnou identifikaci, |
| --- | --- |

—

co nejpřesnější název nebo popis projektu pro jeho jednoznačnou identifikaci,

| — | podmínky, které předpokládá navrhující země, |
| --- | --- |

—

podmínky, které předpokládá navrhující země,

| — | návrh společného postupu, |
| --- | --- |

—

návrh společného postupu,

| — | státní příslušnost a jména známých předkladatelů konkurenčních nabídek, |
| --- | --- |

—

státní příslušnost a jména známých předkladatelů konkurenčních nabídek,

| — | konec lhůty k podávání obchodních a finančních nabídek a číslo veřejné soutěže, je-li známo, |
| --- | --- |

—

konec lhůty k podávání obchodních a finančních nabídek a číslo veřejné soutěže, je-li známo,

| — | další související informace, například důvody pro navržení společného postupu, dostupnost projektových studií nebo zvláštní okolnosti. |
| --- | --- |

—

další související informace, například důvody pro navržení společného postupu, dostupnost projektových studií nebo zvláštní okolnosti.

| c) | Návrh společného postupu formulovaný v souladu s čl. 33 písm. b) bodem 4 se zasílá sekretariátu a jeho opisy se zasílají ostatním účastníkům. Účastník, který předkládá návrh společného postupu, poskytne úplné vysvětlení důvodů, pro které se domnívá, že by se klasifikace země měla určit jinak než postupem podle čl. 33 písm. b). |
| --- | --- |

c)

Návrh společného postupu formulovaný v souladu s čl. 33 písm. b) bodem 4 se zasílá sekretariátu a jeho opisy se zasílají ostatním účastníkům. Účastník, který předkládá návrh společného postupu, poskytne úplné vysvětlení důvodů, pro které se domnívá, že by se klasifikace země měla určit jinak než postupem podle čl. 33 písm. b).

| d) | Sekretariát schválené společné postupu veřejně zpřístupní. |
| --- | --- |

d)

Sekretariát schválené společné postupu veřejně zpřístupní.

56.   Odpovědi na návrhy společných postupů

| a) | Odpovědi musí být dány během dvaceti kalendářních dnů, avšak účastníci jsou vyzýváni, aby odpověděli na návrh společného postupu co nejrychleji. |
| --- | --- |

a)

Odpovědi musí být dány během dvaceti kalendářních dnů, avšak účastníci jsou vyzýváni, aby odpověděli na návrh společného postupu co nejrychleji.

| b) | Odpovědí může být žádost o dodatečné informace, přijetí, odmítnutí, návrh na změnu společného postupu nebo alternativní návrh společného postupu. |
| --- | --- |

b)

Odpovědí může být žádost o dodatečné informace, přijetí, odmítnutí, návrh na změnu společného postupu nebo alternativní návrh společného postupu.

| c) | Pokud účastník sdělí, že nemá žádné stanovisko, protože se na něj ve věci pomoci projektu neobrátil ani vývozce, ani orgány přijímající země, považuje se to za přijetí návrhu společného postupu. |
| --- | --- |

c)

Pokud účastník sdělí, že nemá žádné stanovisko, protože se na něj ve věci pomoci projektu neobrátil ani vývozce, ani orgány přijímající země, považuje se to za přijetí návrhu společného postupu.

57.   Přijetí společných postupů

| a) | Po uplynutí dvaceti kalendářních dnů uvědomí sekretariát všechny účastníky o stavu jednání o návrhu společného postupu. Pokud společný postup nepřijali všichni účastníci, avšak žádný jej neodmítl, je návrh ponechán k jednání na dalších osm kalendářních dnů. |
| --- | --- |

a)

Po uplynutí dvaceti kalendářních dnů uvědomí sekretariát všechny účastníky o stavu jednání o návrhu společného postupu. Pokud společný postup nepřijali všichni účastníci, avšak žádný jej neodmítl, je návrh ponechán k jednání na dalších osm kalendářních dnů.

| b) | Po uplynutí této další lhůty se má za to, že účastník, který návrh společného postupu výslovně neodmítl, jej přijal. Avšak kterýkoli účastník, včetně účastníka, který postup zahájil, může společný postup přijmout pouze s podmínkou, že jej výslovně přijme jeden nebo více účastníků. |
| --- | --- |

b)

Po uplynutí této další lhůty se má za to, že účastník, který návrh společného postupu výslovně neodmítl, jej přijal. Avšak kterýkoli účastník, včetně účastníka, který postup zahájil, může společný postup přijmout pouze s podmínkou, že jej výslovně přijme jeden nebo více účastníků.

| c) | Pokud účastník nepřijme jednu nebo více částí společného postupu, má se za to, že přijímá všechny ostatní části společného postupu. Rozumí se, že toto částečné přijetí může vést ostatní účastníky ke změně stanovisek k navrženému společnému postupu. Všichni účastníci mohou volně nabídnout nebo vyrovnávat podmínky, na které se nevztahuje žádný společný postup. |
| --- | --- |

c)

Pokud účastník nepřijme jednu nebo více částí společného postupu, má se za to, že přijímá všechny ostatní části společného postupu. Rozumí se, že toto částečné přijetí může vést ostatní účastníky ke změně stanovisek k navrženému společnému postupu. Všichni účastníci mohou volně nabídnout nebo vyrovnávat podmínky, na které se nevztahuje žádný společný postup.

| d) | Společný postup, který nebyl přijat, může být znovu přezkoumán postupy uvedenými v článcích 55 a 56. Za těchto okolností nejsou účastníci vázáni svým původním rozhodnutím. |
| --- | --- |

d)

Společný postup, který nebyl přijat, může být znovu přezkoumán postupy uvedenými v článcích 55 a 56. Za těchto okolností nejsou účastníci vázáni svým původním rozhodnutím.

58.   Nedohoda o společných postupech

Pokud se účastník, který postup zahájil, a účastník, který navrhl změnu nebo alternativu, nemohou dohodnout na společném postupu do dalších osmi kalendářních dnů, mohou tuto lhůtu vzájemnou dohodou prodloužit. Sekretariát uvědomí o tomto prodloužení všechny účastníky.

59.   Nabytí účinnosti společného postupu

Sekretariát uvědomí všechny účastníky buď o tom, že návrh společného postupu vstoupí v účinnost, nebo že byl odmítnut; společný postup nabývá účinnosti tři kalendářní dny po tomto oznámení. Sekretariát vede v OLIS průběžně aktualizovaný seznam všech společných postupů, které byly přijaty nebo o nichž ještě nebylo rozhodnuto.

60.   Doba platnosti společných postupů

| a) | Schválený společný postup je v platnosti po dobu dvou let ode dne nabytí účinnosti, pokud sekretariátu není sděleno, že o něj již není zájem a že toto stanovisko zastávají všichni účastníci. Společný postup zůstane v platnosti po dobu dalších dvou let, pokud některý účastník požádá o prodloužení jeho platnosti do 14 kalendářních dnů od původního dne uplynutí doby platnosti. Týmž postupem je možné schválit další prodloužení doby platnosti. Společný postup schválený podle čl. 33 písm. b) bodu 4 zůstává v platnosti, dokud nejsou k dispozici údaje Světové banky pro následující rok. |
| --- | --- |

a)

Schválený společný postup je v platnosti po dobu dvou let ode dne nabytí účinnosti, pokud sekretariátu není sděleno, že o něj již není zájem a že toto stanovisko zastávají všichni účastníci. Společný postup zůstane v platnosti po dobu dalších dvou let, pokud některý účastník požádá o prodloužení jeho platnosti do 14 kalendářních dnů od původního dne uplynutí doby platnosti. Týmž postupem je možné schválit další prodloužení doby platnosti. Společný postup schválený podle čl. 33 písm. b) bodu 4 zůstává v platnosti, dokud nejsou k dispozici údaje Světové banky pro následující rok.

| b) | Sekretariát sleduje platnost společných postupů a poskytuje účastníkům odpovídající informace údržbou seznamu „Stav platných společných postupů“ (The Status of Valid Common Lines) vedeným v OLIS. Sekretariát přitom mimo jiné:






  — | přidává nové společné postupy, jakmile je účastníci přijmou, |
| --- | --- | --- |

b)

Sekretariát sleduje platnost společných postupů a poskytuje účastníkům odpovídající informace údržbou seznamu „Stav platných společných postupů“ (The Status of Valid Common Lines) vedeným v OLIS. Sekretariát přitom mimo jiné:

—

přidává nové společné postupy, jakmile je účastníci přijmou,

| — | aktualizuje den uplynutí doby platnosti, pokud účastník požádá o její prodloužení, |
| --- | --- |

—

aktualizuje den uplynutí doby platnosti, pokud účastník požádá o její prodloužení,

| — | odstraňuje společné postupy, jejichž doba platnosti uplynula, |
| --- | --- |

—

odstraňuje společné postupy, jejichž doba platnosti uplynula,

| — | každého čtvrt roku vydává seznam společných postupů, jejichž doba platnosti má uplynout v následujícím čtvrtletí. |
| --- | --- |

—

každého čtvrt roku vydává seznam společných postupů, jejichž doba platnosti má uplynout v následujícím čtvrtletí.

Oddíl 6:   Provozní ustanovení o sdělování minimálních úrokových sazeb (CIRR)

61.   Sdělování minimálních úrokových sazeb

| a) | Úrokové sazby CIRR pro měny určené podle článku 20 se zasílají sekretariátu prostřednictvím komunikace v reálném čase nejméně jednou za měsíc, aby mohly být předány všem účastníkům. |
| --- | --- |

a)

Úrokové sazby CIRR pro měny určené podle článku 20 se zasílají sekretariátu prostřednictvím komunikace v reálném čase nejméně jednou za měsíc, aby mohly být předány všem účastníkům.

| b) | Sekretariát musí obdržet toto oznámení nejpozději pět dnů po konci každého měsíce, k němuž se oznámení vztahuje. Sekretariát poté okamžitě sdělí platné sazby všem účastníkům a veřejně je zpřístupní. |
| --- | --- |

b)

Sekretariát musí obdržet toto oznámení nejpozději pět dnů po konci každého měsíce, k němuž se oznámení vztahuje. Sekretariát poté okamžitě sdělí platné sazby všem účastníkům a veřejně je zpřístupní.

62.   Rozhodné datum pro užití úrokových sazeb

Veškeré změny úrokových sazeb CIRR nabývají účinnosti patnáctým dnem po konci každého měsíce.

63.   Okamžité změny úrokových sazeb

Pokud vývoj na trhu vyžaduje oznámení o změně úrokové sazby CIRR v průběhu měsíce, nabývá pozměněná sazba účinnosti deset dnů poté, co sekretariát obdrží oznámení o této změně.

Oddíl 7:   Přezkoumání

64.   Pravidelné přezkoumání ujednání

| a) | Účastníci budou provádět pravidelné přezkoumání fungování tohoto ujednání. Při tomto přezkoumání účastníci prověří mimo jiné oznamovací postupy, zavádění a provoz systému diferencované diskontní sazby, pravidla a postupy pro vázanou pomoc, otázky vyrovnávání, předchozí přísliby a možnosti přistoupení dalších států k tomuto ujednání. |
| --- | --- |

a)

Účastníci budou provádět pravidelné přezkoumání fungování tohoto ujednání. Při tomto přezkoumání účastníci prověří mimo jiné oznamovací postupy, zavádění a provoz systému diferencované diskontní sazby, pravidla a postupy pro vázanou pomoc, otázky vyrovnávání, předchozí přísliby a možnosti přistoupení dalších států k tomuto ujednání.

| b) | Toto přezkoumání se zakládá na informacích o zkušenostech účastníků a jejich námětech na zdokonalení fungování a účinnosti tohoto ujednání. Účastníci přihlížejí k cílům tohoto ujednání a ke stávající hospodářské a měnové situaci. Informace a náměty, které chtějí účastníci při tomto přezkoumání předložit, musí být sekretariátu doručeny nejpozději čtyřicet pět kalendářních dnů přede dnem přezkoumání. |
| --- | --- |

b)

Toto přezkoumání se zakládá na informacích o zkušenostech účastníků a jejich námětech na zdokonalení fungování a účinnosti tohoto ujednání. Účastníci přihlížejí k cílům tohoto ujednání a ke stávající hospodářské a měnové situaci. Informace a náměty, které chtějí účastníci při tomto přezkoumání předložit, musí být sekretariátu doručeny nejpozději čtyřicet pět kalendářních dnů přede dnem přezkoumání.

65.   Přezkoumání minimálních úrokových sazeb

| a) | Účastníci budou pravidelně přezkoumávat systém stanovování úrokových sazeb CIRR, aby bylo zajištěno, že oznámené sazby odrážejí stávající podmínky na trhu a splňují cíle, jež jsou stanovením platných sazeb sledovány. Přezkoumání se týká také marže, která má být připočtena při použití těchto sazeb. |
| --- | --- |

a)

Účastníci budou pravidelně přezkoumávat systém stanovování úrokových sazeb CIRR, aby bylo zajištěno, že oznámené sazby odrážejí stávající podmínky na trhu a splňují cíle, jež jsou stanovením platných sazeb sledovány. Přezkoumání se týká také marže, která má být připočtena při použití těchto sazeb.

| b) | Účastník může předsedovi účastníků předložit odůvodněnou žádost o mimořádné přezkoumání pokud se domnívá, že úroková sazba CIRR jedné nebo více měn již neodráží stávající podmínky na trhu. |
| --- | --- |

b)

Účastník může předsedovi účastníků předložit odůvodněnou žádost o mimořádné přezkoumání pokud se domnívá, že úroková sazba CIRR jedné nebo více měn již neodráží stávající podmínky na trhu.

66.   Přezkoumání minimálních pojistných sazeb a související otázky

Účastníci pravidelně sledují a přezkoumávají všechny aspekty pravidel a postupů pro pojistné sazby. To zahrnuje:

| a) | metodiku vzoru pro hodnocení rizika země, jejíž účelnost má být přezkoumána na základě zkušeností; |
| --- | --- |

a)

metodiku vzoru pro hodnocení rizika země, jejíž účelnost má být přezkoumána na základě zkušeností;

| b) | minimální pojistné sazby rizika země a rizika suverénního dlužníka s cílem je v průběhu času upravovat tak, aby zůstaly přesným měřítkem rizika, přičemž se berou v úvahu tři nástroje zpětné vazby o pojistných sazbách: přístupy hotovostního toku a přírůstku a případně indikátory soukromého trhu; |
| --- | --- |

b)

minimální pojistné sazby rizika země a rizika suverénního dlužníka s cílem je v průběhu času upravovat tak, aby zůstaly přesným měřítkem rizika, přičemž se berou v úvahu tři nástroje zpětné vazby o pojistných sazbách: přístupy hotovostního toku a přírůstku a případně indikátory soukromého trhu;

| c) | odlišení minimálních pojistných sazeb, která zohledňují rozdílnou kvalitu produktů vývozních úvěrů a procento poskytovaného krytí, a |
| --- | --- |

c)

odlišení minimálních pojistných sazeb, která zohledňují rozdílnou kvalitu produktů vývozních úvěrů a procento poskytovaného krytí, a

| d) | soubor zkušeností týkající se uplatnění techniky omezení nebo vyloučení rizika podle článku 28 a zachování platnosti a vhodnosti konkrétních platných faktorů omezení/vyloučení rizika. Sekretariát poskytne zprávy o všech oznámeních, aby byl při přezkumu nápomocen. |
| --- | --- |

d)

soubor zkušeností týkající se uplatnění techniky omezení nebo vyloučení rizika podle článku 28 a zachování platnosti a vhodnosti konkrétních platných faktorů omezení/vyloučení rizika. Sekretariát poskytne zprávy o všech oznámeních, aby byl při přezkumu nápomocen.

---

(1)  Ve smyslu článku 5 úmluvy OECD.

(2)  Na základě ročního přezkumu Světové banky, které se týká zařazení zemí podle rizika, bude pro účely zařazení zemí do kategorií užito statistického prahu hodnot hrubého národního důchodu (HND); tento statistický práh je k dispozici na internetových stránkách OECD (www.oecd.org/ech/xcred).

(3)  Některé země, kterým zpravidla nejsou poskytovány státem podporované vývozní úvěry, se z administrativních důvodů neklasifikují.

(4)  Indikátory soukromého trhu jsou následující: státní dluhopisy, srovnávací metoda, forfeitingový trh a syndikované úvěry.

(5)  Na základě ročního přezkoumávání zařazení dané země podle Světové banky touto bankou bude pro účely způsobilosti k přijetí vázané pomoci užita statistická mez hrubého národního důchodu (HND); tato statistická mez je přístupná na stránkách OECD (www.oecd.org/ech/xcred).

(6)  Pro účely článku 33 písm. b) bodu 5) lze na vyřazení jaderné elektrárny z provozu pohlížet jako na humanitární pomoc. V případě jaderné nebo závažné průmyslové havárie, která způsobí závažné přeshraniční znečištění, může kterýkoli z účastníků, kterého se toto znečištění týká, poskytnout vázanou pomoc na vyloučení nebo zmírnění jeho dopadů. V případě významného rizika takové havárie podá kterýkoli z účastníků, kterých se tato havárie potenciálně týká a který má v úmyslu poskytnout pomoc vedoucí k jejímu odvrácení, předchozí oznámení v souladu s článkem 46. Ostatní účastníci příznivě zváží urychlení postupů vázané pomoci podle konkrétních okolností.

PŘÍLOHA I

ODVĚTVOVÁ DOHODA O VÝVOZNÍCH ÚVĚRECH PRO LODĚ

KAPITOLA I

ROZSAH ODVĚTVOVÉ DOHODY

1.   Účastníci

Účastníky odvětvové dohody jsou v současné době Austrálie, Evropská unie, Japonsko, Korea a Norsko.

2.   Oblast působnosti

Odvětvová dohoda, která doplňuje ujednání, stanoví zvláštní pravidla pro státem podporované vývozní úvěry týkající se vývozních smluv na:

| a) | Nová námořní plavidla o prostornosti 100 BRT a větší, používaná pro přepravu zboží nebo osob nebo pro výkon specializovaných služeb (například rybářská plavidla, plavidla k průmyslovému zpracování ryb, ledoborce a plovoucí bagry, které vzhledem ke svému stálému pohonu a řízení mají všechny vlastnosti vlastní způsobilosti k plavbě na volném moři), remorkéry o výkonu 365 kW a více, jakož i na nedokončené, ale plavby schopné a pojízdné trupy lodí. Odvětvová dohoda se nevztahuje na vojenská plavidla. Plovoucí doky a mobilní mořská zařízení nejsou v odvětvové dohodě zahrnuty; pokud by však měly v souvislosti s vývozními úvěry pro taková zařízení nastat problémy, mohou účastníci odvětvové dohody (dále jen „účastníci“) po posouzení odůvodněných žádostí kteréhokoli účastníka rozhodnout, že se odvětvová dohoda na tato zařízení uplatní. |
| --- | --- |

a)

Nová námořní plavidla o prostornosti 100 BRT a větší, používaná pro přepravu zboží nebo osob nebo pro výkon specializovaných služeb (například rybářská plavidla, plavidla k průmyslovému zpracování ryb, ledoborce a plovoucí bagry, které vzhledem ke svému stálému pohonu a řízení mají všechny vlastnosti vlastní způsobilosti k plavbě na volném moři), remorkéry o výkonu 365 kW a více, jakož i na nedokončené, ale plavby schopné a pojízdné trupy lodí. Odvětvová dohoda se nevztahuje na vojenská plavidla. Plovoucí doky a mobilní mořská zařízení nejsou v odvětvové dohodě zahrnuty; pokud by však měly v souvislosti s vývozními úvěry pro taková zařízení nastat problémy, mohou účastníci odvětvové dohody (dále jen „účastníci“) po posouzení odůvodněných žádostí kteréhokoli účastníka rozhodnout, že se odvětvová dohoda na tato zařízení uplatní.

| b) | Jakoukoli přestavbu lodi. Přestavbou lodě se rozumí jakákoli přestavba námořního plavidla o prostornosti více než 1 000 BRT, pokud přestavba znamená radikální změny nákladového prostoru, trupu nebo pohonného systému. |
| --- | --- |

b)

Jakoukoli přestavbu lodi. Přestavbou lodě se rozumí jakákoli přestavba námořního plavidla o prostornosti více než 1 000 BRT, pokud přestavba znamená radikální změny nákladového prostoru, trupu nebo pohonného systému.

| c) | 1) | Ačkoli vznášedlové lodě nejsou v odvětvové dohodě zahrnuty, mohou účastníci poskytovat vývozní úvěry na vznášedlové lodě za podmínek rovnajících se těm, které jsou v odvětvové dohodě stanoveny. Účastníci se zavazují používat tuto možnost umírněně a neposkytovat takové úvěrové podmínky na vznášedlové lodě v případech, kdy je zjištěno, že neexistuje soutěž podle podmínek odvětvové dohody. |
| --- | --- | --- |

c)

1)

Ačkoli vznášedlové lodě nejsou v odvětvové dohodě zahrnuty, mohou účastníci poskytovat vývozní úvěry na vznášedlové lodě za podmínek rovnajících se těm, které jsou v odvětvové dohodě stanoveny. Účastníci se zavazují používat tuto možnost umírněně a neposkytovat takové úvěrové podmínky na vznášedlové lodě v případech, kdy je zjištěno, že neexistuje soutěž podle podmínek odvětvové dohody.

| 2) | V odvětvové dohodě je pojem „vznášedlová loď“ vymezen takto: obojživelné vozidlo nejméně 100 tunové, zkonstruované tak, aby bylo neseno pouze vzduchem vyháněným z vozidla, který vytváří přetlak v pohyblivém plášti kolem obvodu vozidla a země nebo povrchu vody pod vozidlem a schopné být poháněno a řízeno vzduchovými šrouby nebo vzduchem proudícím z dmychadel nebo podobných zařízení. |
| --- | --- |

2)

V odvětvové dohodě je pojem „vznášedlová loď“ vymezen takto: obojživelné vozidlo nejméně 100 tunové, zkonstruované tak, aby bylo neseno pouze vzduchem vyháněným z vozidla, který vytváří přetlak v pohyblivém plášti kolem obvodu vozidla a země nebo povrchu vody pod vozidlem a schopné být poháněno a řízeno vzduchovými šrouby nebo vzduchem proudícím z dmychadel nebo podobných zařízení.

| 3) | Rozumí se, že poskytování vývozních úvěrů za podmínek rovnajících se těm, které jsou stanoveny v této odvětvové dohodě, se omezí na vznášedla používaná na námořních cestách a ne na pozemních cestách, s výjimkou cest k dosažení zařízení terminálů vzdálených nejvýše 1 kilometr od vody. |
| --- | --- |

3)

Rozumí se, že poskytování vývozních úvěrů za podmínek rovnajících se těm, které jsou stanoveny v této odvětvové dohodě, se omezí na vznášedla používaná na námořních cestách a ne na pozemních cestách, s výjimkou cest k dosažení zařízení terminálů vzdálených nejvýše 1 kilometr od vody.

KAPITOLA II

USTANOVENÍ PRO VÝVOZNÍ ÚVĚRY A VÁZANOU POMOC

3.   Maximální lhůta splatnosti

Maximální lhůta splatnosti bez ohledu na klasifikaci země je 12 let po dodávce.

4.   Platby předem

Účastníci požadují při dodávce platbu předem, jejíž výše činí minimálně 20 % smluvní ceny.

5.   Splácení jistiny

Jistina vývozního úvěru se splácí ve stejných splátkách a pravidelných rozmezích, obvykle šestiměsíčních a maximálně dvanáctiměsíčních.

6.   Minimální pojistné sazby

Ustanovení tohoto ujednání o referenčních sazbách pro minimální pojistné sazby se neuplatní, dokud taková ustanovení nebudou dále přezkoumána účastníky této odvětvové dohody.

7.   Podpora

Každý účastník, který chce poskytnout podporu, musí kromě dodržování ustanovení ujednání potvrdit, že loď není provozována pod otevřeným rejstříkem během doby splatnosti úvěru, že obdržel příslušné ujištění, že konečný vlastník sídlí v zemi příjemce a není nefunkční dceřinou společností zahraniční organizace a že se zavázal, že loď nebude prodána bez souhlasu vlády.

KAPITOLA III

POSTUPY

8.   Oznamování

Za účelem transparentnosti musí každý účastník kromě ustanovení ujednání a ohlašovacího systému věřitelů Mezinárodní banky pro obnovu a rozvoj/Bernského svazu/Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) každoročně podávat informace o svém systému státem poskytovaných podpor a o způsobech provádění této odvětvové dohody, včetně platných ustanovení.

9.   Přezkoumání

| a) | Odvětvová dohoda se přezkoumává každý rok nebo na žádost kteréhokoli účastníka v rámci pracovní skupiny OECD pro stavbu lodí a zpráva o tom se podává účastníkům ujednání. |
| --- | --- |

a)

Odvětvová dohoda se přezkoumává každý rok nebo na žádost kteréhokoli účastníka v rámci pracovní skupiny OECD pro stavbu lodí a zpráva o tom se podává účastníkům ujednání.

| b) | Pro usnadnění soudržnosti a spojitosti mezi ujednáním a touto odvětvovou dohodou a se zřetelem k charakteru průmyslu stavby lodí účastníci této odvětvové dohody a ujednání navzájem konzultují a popřípadě srovnávají svá stanoviska. |
| --- | --- |

b)

Pro usnadnění soudržnosti a spojitosti mezi ujednáním a touto odvětvovou dohodou a se zřetelem k charakteru průmyslu stavby lodí účastníci této odvětvové dohody a ujednání navzájem konzultují a popřípadě srovnávají svá stanoviska.

| c) | Pokud se účastníci ujednání rozhodnou ujednání změnit, přezkoumají takové rozhodnutí účastníci této odvětvové dohody (dále jen „účastníci“) a posoudí jeho závažnost pro tuto odvětvovou dohodu. Až do tohoto posouzení se změny ujednání na odvětvovou dohodu neuplatní. Pokud účastníci mohou přijmout změny ujednání, oznámí to písemně účastníkům ujednání. Pokud účastníci nemohou přijmout změny ujednání s ohledem na uplatnění těchto změn na stavbu lodí, sdělí účastníkům ujednání své námitky a zahájí s nimi jednání s cílem nalézt řešení předmětných problémů. V případě, že mezi těmito dvěma skupinami není možné dosáhnout dohody, má s ohledem na uplatnění změn na stavbu lodí přednost hledisko účastníků. |
| --- | --- |

c)

Pokud se účastníci ujednání rozhodnou ujednání změnit, přezkoumají takové rozhodnutí účastníci této odvětvové dohody (dále jen „účastníci“) a posoudí jeho závažnost pro tuto odvětvovou dohodu. Až do tohoto posouzení se změny ujednání na odvětvovou dohodu neuplatní. Pokud účastníci mohou přijmout změny ujednání, oznámí to písemně účastníkům ujednání. Pokud účastníci nemohou přijmout změny ujednání s ohledem na uplatnění těchto změn na stavbu lodí, sdělí účastníkům ujednání své námitky a zahájí s nimi jednání s cílem nalézt řešení předmětných problémů. V případě, že mezi těmito dvěma skupinami není možné dosáhnout dohody, má s ohledem na uplatnění změn na stavbu lodí přednost hledisko účastníků.

| d) | Vstupem „Dohody o zachování běžných podmínek hospodářské soutěže v průmyslu stavby a oprav obchodních námořních lodí“ v platnost pozbývá tato odvětvová dohoda platnosti pro ty účastníky, kteří jsou právně vázáni uplatňovat dohodu o vývozních úvěrech pro lodě z roku 1994 [C/WP6(94)6]. Tito účastníci provedou bezodkladné přezkoumání, aby bylo dosaženo souladu dohody z roku 1994 s touto odvětvovou dohodou. |
| --- | --- |

d)

Vstupem „Dohody o zachování běžných podmínek hospodářské soutěže v průmyslu stavby a oprav obchodních námořních lodí“ v platnost pozbývá tato odvětvová dohoda platnosti pro ty účastníky, kteří jsou právně vázáni uplatňovat dohodu o vývozních úvěrech pro lodě z roku 1994 [C/WP6(94)6]. Tito účastníci provedou bezodkladné přezkoumání, aby bylo dosaženo souladu dohody z roku 1994 s touto odvětvovou dohodou.

Doplněk

ZÁVAZKY PRO BUDOUCÍ PRÁCE

Kromě používání ustanovení kapitoly „Budoucí práce“ ujednání se účastníci této odvětvové dohody dohodli:

| a) | vypracovat ilustrativní seznam typů lodí, které jsou obecně považovány za obchodně neživotaschopné, se zřetelem k ustanovením o vázané pomoci stanoveným v ujednání; |
| --- | --- |

a)

vypracovat ilustrativní seznam typů lodí, které jsou obecně považovány za obchodně neživotaschopné, se zřetelem k ustanovením o vázané pomoci stanoveným v ujednání;

| b) | přezkoumat ustanovení ujednání, která se týkají referenčních sazeb minimálního pojistného, se zřetelem k jejich začlenění do této odvětvové dohody; |
| --- | --- |

b)

přezkoumat ustanovení ujednání, která se týkají referenčních sazeb minimálního pojistného, se zřetelem k jejich začlenění do této odvětvové dohody;

| c) | na základě vývoje v příslušných mezinárodních jednáních jednat o zahrnutí jiných ustanovení o minimálních úrokových sazbách včetně zvláštních sazeb CIRR a pohyblivých úrokových sazeb; |
| --- | --- |

c)

na základě vývoje v příslušných mezinárodních jednáních jednat o zahrnutí jiných ustanovení o minimálních úrokových sazbách včetně zvláštních sazeb CIRR a pohyblivých úrokových sazeb;

| d) | jednat o použitelnosti ročních splátek na splacení jistiny. |
| --- | --- |

d)

jednat o použitelnosti ročních splátek na splacení jistiny.

PŘÍLOHA II

ODVĚTVOVÁ DOHODA O VÝVOZNÍCH ÚVĚRECH PRO JADERNÉ ELEKTRÁRNY

KAPITOLA I

ROZSAH ODVĚTVOVÉ DOHODY

1.   Oblast působnosti

| a) | Tato odvětvová dohoda, která doplňuje ujednání






  — | stanoví zvláštní pravidla pro státem podporované vývozní úvěry, které se týkají smluv na vývoz úplných jaderných elektráren nebo jejich částí, jež zahrnují všechny složky, vybavení, materiály a služby (včetně školení zaměstnanců), které jsou přímo potřebné pro stavbu a uvedení těchto jaderných elektráren do provozu. Stanoví také podmínky, které platí pro podporu na jaderné palivo. |
| --- | --- | --- |

a)

Tato odvětvová dohoda, která doplňuje ujednání

—

stanoví zvláštní pravidla pro státem podporované vývozní úvěry, které se týkají smluv na vývoz úplných jaderných elektráren nebo jejich částí, jež zahrnují všechny složky, vybavení, materiály a služby (včetně školení zaměstnanců), které jsou přímo potřebné pro stavbu a uvedení těchto jaderných elektráren do provozu. Stanoví také podmínky, které platí pro podporu na jaderné palivo.

| — | se nevztahuje na položky, které obvykle hradí kupující, zejména náklady spojené s investiční přípravou pozemků, silnicemi, ubytovnami pro stavební pracovníky, přívody a rozvody energie a vody, a také náklady úředních schvalovacích řízení (například územní rozhodnutí, stavební povolení, povolení k zavážce paliva) v zemi kupujícího, s výjimkou:






  — | případů, kdy kupující rozvodů energie je totožný s kupujícím elektrárny a kdy byla uzavřena smlouva ve vztahu k původním rozvodům energie dané elektrárny; v takovém případě budou maximální období splatnosti a minimální úrokové sazby u původních rozvodů energie totožné jako u příslušné jaderné elektrárny (tj. 15 let a zvláštní sazby CIRR). |
| --- | --- | --- |

—

se nevztahuje na položky, které obvykle hradí kupující, zejména náklady spojené s investiční přípravou pozemků, silnicemi, ubytovnami pro stavební pracovníky, přívody a rozvody energie a vody, a také náklady úředních schvalovacích řízení (například územní rozhodnutí, stavební povolení, povolení k zavážce paliva) v zemi kupujícího, s výjimkou:

—

případů, kdy kupující rozvodů energie je totožný s kupujícím elektrárny a kdy byla uzavřena smlouva ve vztahu k původním rozvodům energie dané elektrárny; v takovém případě budou maximální období splatnosti a minimální úrokové sazby u původních rozvodů energie totožné jako u příslušné jaderné elektrárny (tj. 15 let a zvláštní sazby CIRR).

| — | se nevztahuje na rozvodny, transformátory a přenosová vedení. |
| --- | --- |

—

se nevztahuje na rozvodny, transformátory a přenosová vedení.

| b) | Tato odvětvová dohoda se vztahuje rovněž na modernizaci stávajících jaderných elektráren v případech, kdy celková hodnota modernizace činí nejméně 80 milionů SDR (kategorie X) a zároveň ekonomická životnost elektrárny bude pravděpodobně prodloužena alespoň o 15 let. Pokud není splněno kterékoli z těchto kritérií, platí podmínky ujednání. |
| --- | --- |

b)

Tato odvětvová dohoda se vztahuje rovněž na modernizaci stávajících jaderných elektráren v případech, kdy celková hodnota modernizace činí nejméně 80 milionů SDR (kategorie X) a zároveň ekonomická životnost elektrárny bude pravděpodobně prodloužena alespoň o 15 let. Pokud není splněno kterékoli z těchto kritérií, platí podmínky ujednání.

| c) | Na státní podporu poskytnutou pro likvidaci jaderné elektrárny se vztahují podmínky ujednání a nikoli podmínky této odvětvové dohody. Likvidací se rozumí uzavření nebo demontáž jaderné elektrárny. Procedury pro společné postupy stanovené v článcích 55 až 60 ujednání stanoví možnost zkrátit nebo prodloužit lhůty splatnosti. |
| --- | --- |

c)

Na státní podporu poskytnutou pro likvidaci jaderné elektrárny se vztahují podmínky ujednání a nikoli podmínky této odvětvové dohody. Likvidací se rozumí uzavření nebo demontáž jaderné elektrárny. Procedury pro společné postupy stanovené v článcích 55 až 60 ujednání stanoví možnost zkrátit nebo prodloužit lhůty splatnosti.

2.   Přezkoumání

Účastníci budou pravidelně přezkoumávat ustanovení této odvětvové dohody.

KAPITOLA II

USTANOVENÍ PRO VÝVOZNÍ ÚVĚRY A VÁZANOU POMOC

3.   Maximální lhůta splatnosti

Maximální lhůta splatnosti bez ohledu na klasifikaci země je patnáct let.

4.   Splácení jistiny a platby úroků

| a) | Jistina vývozního úvěru je splácena stejnými splátkami. |
| --- | --- |

a)

Jistina vývozního úvěru je splácena stejnými splátkami.

| b) | Jistina je splácena a úrok je placen alespoň každých šest měsíců a první splátka jistiny a úroku je provedena nejpozději šest měsíců po počátku úvěru. |
| --- | --- |

b)

Jistina je splácena a úrok je placen alespoň každých šest měsíců a první splátka jistiny a úroku je provedena nejpozději šest měsíců po počátku úvěru.

| c) | U vývozních úvěrů poskytnutých na podporu leasingových transakcí lze místo stejných splátek jistiny podle písmene a) uplatnit i stejné splátky spojené částky jistiny a úroku. |
| --- | --- |

c)

U vývozních úvěrů poskytnutých na podporu leasingových transakcí lze místo stejných splátek jistiny podle písmene a) uplatnit i stejné splátky spojené částky jistiny a úroku.

5.   Minimální úrokové sazby

| a) | Účastník, který poskytuje státní finanční podporu prostřednictvím přímého financování, refinancování nebo podpory úrokových sazeb, použije minimální úrokové sazby; účastník použije odpovídající zvláštní sazbu CIRR. Pokud je závazek pevné zvláštní sazby CIRR původně omezen na maximální období, které nepřekračuje patnáct let ode dne uzavření smlouvy, musí být jakákoli státem poskytovaná podpora pro zbývající dobu trvání úvěru také omezena na záruky nebo podporu úrokových sazeb v dané zvláštní sazbě CIRR platné v okamžiku nového stanovení úrokové sazby. |
| --- | --- |

a)

Účastník, který poskytuje státní finanční podporu prostřednictvím přímého financování, refinancování nebo podpory úrokových sazeb, použije minimální úrokové sazby; účastník použije odpovídající zvláštní sazbu CIRR. Pokud je závazek pevné zvláštní sazby CIRR původně omezen na maximální období, které nepřekračuje patnáct let ode dne uzavření smlouvy, musí být jakákoli státem poskytovaná podpora pro zbývající dobu trvání úvěru také omezena na záruky nebo podporu úrokových sazeb v dané zvláštní sazbě CIRR platné v okamžiku nového stanovení úrokové sazby.

| b) | Je-li státem poskytována finanční podpora na zařízení pro částečnou dodávku do jaderné elektrárny, u níž dodavatel není odpovědný za uvedení do provozu, je minimální úrokovou sazbou zvláštní sazba CIRR podle článku 6 této odvětvové dohody. Alternativně může účastník nabídnout odpovídající úrokovou sazbu CIRR podle článku 20 ujednání, avšak pouze za předpokladu, že maximální doba ode dne uzavření smlouvy do dne konečného splacení nepřekročí deset let. |
| --- | --- |

b)

Je-li státem poskytována finanční podpora na zařízení pro částečnou dodávku do jaderné elektrárny, u níž dodavatel není odpovědný za uvedení do provozu, je minimální úrokovou sazbou zvláštní sazba CIRR podle článku 6 této odvětvové dohody. Alternativně může účastník nabídnout odpovídající úrokovou sazbu CIRR podle článku 20 ujednání, avšak pouze za předpokladu, že maximální doba ode dne uzavření smlouvy do dne konečného splacení nepřekročí deset let.

6.   Stanovení zvláštních sazeb CIRR

Zvláštní sazby CIRR se stanoví s pevnou marží 75 bazických bodů nad úrokovou sazbou CIRR pro dotyčnou měnu, s výjimkou japonského jenu, kde marže činí 40 bazických bodů. Pro měny, které mají více než jednu úrokovou sazbu CIRR, se pro stanovení zvláštní sazby CIRR použije úroková sazba CIRR s nejdelší lhůtou splatnosti podle čl. 20 písm. a) první odrážky ujednání.

7.   Místní náklady a kapitalizace úroků

Ustanovení čl. 10 písm. d) ujednání se nepoužijí, je-li státní finanční podpora poskytnuta na základě zvláštní sazby CIRR. Státní finanční podpora v jiných sazbách než ve zvláštní sazbě CIRR pro místní náklady i pro kapitalizaci běžného úroku před počátkem úvěru dohromady může být poskytnuta pouze na částku nepřesahující 15 % hodnoty vývozu.

8.   Státem poskytovaná podpora na jaderné palivo

| a) | Maximální lhůta splatnosti pro počáteční zavážku paliva nepřekročí čtyři roky od dodávky. Účastník poskytující státní finanční podporu na počáteční zavážku paliva použije minimální úrokové sazby; účastník použije odpovídající úrokovou sazbu CIRR. Počáteční zavážka paliva se omezuje na původně instalované nukleární jádro a dvě následné zavážky, které společně tvoří nejvýše dvě třetiny nukleárního jádra. |
| --- | --- |

a)

Maximální lhůta splatnosti pro počáteční zavážku paliva nepřekročí čtyři roky od dodávky. Účastník poskytující státní finanční podporu na počáteční zavážku paliva použije minimální úrokové sazby; účastník použije odpovídající úrokovou sazbu CIRR. Počáteční zavážka paliva se omezuje na původně instalované nukleární jádro a dvě následné zavážky, které společně tvoří nejvýše dvě třetiny nukleárního jádra.

| b) | Maximální lhůta splatnosti pro následné zavážky jaderného paliva je šest měsíců. Pokud jsou ve výjimečných případech považovány za vhodné delší lhůty, v žádném případě však delší než dva roky, použije se postup podle článku 44 ujednání.. Účastník, který poskytuje státní finanční podporu na následné zavážky jaderného paliva, použije minimální úrokové sazby; účastník použije odpovídající úrokovou sazbu CIRR. |
| --- | --- |

b)

Maximální lhůta splatnosti pro následné zavážky jaderného paliva je šest měsíců. Pokud jsou ve výjimečných případech považovány za vhodné delší lhůty, v žádném případě však delší než dva roky, použije se postup podle článku 44 ujednání.. Účastník, který poskytuje státní finanční podporu na následné zavážky jaderného paliva, použije minimální úrokové sazby; účastník použije odpovídající úrokovou sazbu CIRR.

| c) | Státní podpora na samostatné poskytnutí služeb obohacení uranu nesmí být poskytnuta za příznivějších podmínek, než které platí pro jaderné palivo. |
| --- | --- |

c)

Státní podpora na samostatné poskytnutí služeb obohacení uranu nesmí být poskytnuta za příznivějších podmínek, než které platí pro jaderné palivo.

| d) | Za opětné zpracování a správu použitého paliva (včetně zneškodňování odpadu) se platí v hotovosti. |
| --- | --- |

d)

Za opětné zpracování a správu použitého paliva (včetně zneškodňování odpadu) se platí v hotovosti.

| e) | Účastníci neposkytnou jaderné palivo ani služby bezplatně. |
| --- | --- |

e)

Účastníci neposkytnou jaderné palivo ani služby bezplatně.

9.   Pomoc

Účastníci poskytují pomoc pouze ve formě nevázaného daru.

KAPITOLA III

POSTUPY

10.   Konzultace předem

Uznávajíce výhody, které mohou pro jaderné elektrárny plynout z dosažení společných postupů, se účastníci dohodli, že se zúčastní konzultací předem ve všech případech, kdy hodlají poskytnout státní podporu.

11.   Oznámení předem

| a) | Účastník, který vyvolá konzultaci předem, oznámí všem ostatním účastníkům alespoň deset pracovních dnů před konečným rozhodnutím podmínky, které hodlá podpořit podle přílohy V ujednání. |
| --- | --- |

a)

Účastník, který vyvolá konzultaci předem, oznámí všem ostatním účastníkům alespoň deset pracovních dnů před konečným rozhodnutím podmínky, které hodlá podpořit podle přílohy V ujednání.

| b) | Ostatní účastníci neučiní konečné rozhodnutí o podmínkách, které podpoří, během desetidenního období uvedeného v písmenu a) výše, ale během pěti dnů si vymění se všemi ostatními účastníky konzultací informace o vhodných úvěrových podmínkách pro transakci s cílem dosáhnout společného postupu ve vztahu k těmto podmínkám. |
| --- | --- |

b)

Ostatní účastníci neučiní konečné rozhodnutí o podmínkách, které podpoří, během desetidenního období uvedeného v písmenu a) výše, ale během pěti dnů si vymění se všemi ostatními účastníky konzultací informace o vhodných úvěrových podmínkách pro transakci s cílem dosáhnout společného postupu ve vztahu k těmto podmínkám.

| c) | Pokud nebude pomocí těchto prostředků dosaženo společného postupu v desetidenním období po obdržení původního oznámení, bude konečné rozhodnutí každého účastníka konzultací odloženo o dalších deset pracovních dnů, během nichž bude vynaloženo další úsilí na dosažení společného postupu při osobních konzultacích. |
| --- | --- |

c)

Pokud nebude pomocí těchto prostředků dosaženo společného postupu v desetidenním období po obdržení původního oznámení, bude konečné rozhodnutí každého účastníka konzultací odloženo o dalších deset pracovních dnů, během nichž bude vynaloženo další úsilí na dosažení společného postupu při osobních konzultacích.

PŘÍLOHA III

ODVĚTVOVÁ DOHODA O VÝVOZNÍCH ÚVĚRECH PRO CIVILNÍ LETADLA

ČÁST 1

NOVÁ VELKÁ LETADLA A MOTORY PRO TATO LETADLA

KAPITOLA I

ROZSAH PŮSOBNOSTI

1.   Forma úpravy a oblast působnosti

| a) | Část 1 této odvětvové dohody, která doplňuje ujednání, stanoví zvláštní pravidla pro státem podporované vývozní úvěry týkající se prodeje nebo leasingu nových velkých civilních letadel, jejichž seznam je uveden v dodatku I, a motorů vestavěných v těchto letadlech. Nové letadlo je letadlo ve vlastnictví výrobce, tj. letadlo, které nebylo dodáno ani dříve použito pro zamýšlený účel, kterým je doprava platících cestujících nebo přeprava nákladů. Tato ustanovení předem nevylučují možnost, aby účastník podporoval podmínky odpovídající novému letadlu v případech, kdy byla s předchozím vědomím daného účastníka uzavřena prozatímní obchodní finanční ujednání z důvodu zpoždění státní podpory. V takových případech bude lhůta splatnosti včetně „počátku úvěru“ a „data konečného splacení“ totožná, jako by tomu bylo v případě, že by prodej nebo leasing daného letadla získal státní podporu ode dne původní dodávky letadla. |
| --- | --- |

a)

Část 1 této odvětvové dohody, která doplňuje ujednání, stanoví zvláštní pravidla pro státem podporované vývozní úvěry týkající se prodeje nebo leasingu nových velkých civilních letadel, jejichž seznam je uveden v dodatku I, a motorů vestavěných v těchto letadlech. Nové letadlo je letadlo ve vlastnictví výrobce, tj. letadlo, které nebylo dodáno ani dříve použito pro zamýšlený účel, kterým je doprava platících cestujících nebo přeprava nákladů. Tato ustanovení předem nevylučují možnost, aby účastník podporoval podmínky odpovídající novému letadlu v případech, kdy byla s předchozím vědomím daného účastníka uzavřena prozatímní obchodní finanční ujednání z důvodu zpoždění státní podpory. V takových případech bude lhůta splatnosti včetně „počátku úvěru“ a „data konečného splacení“ totožná, jako by tomu bylo v případě, že by prodej nebo leasing daného letadla získal státní podporu ode dne původní dodávky letadla.

| b) | Podmínky uvedené v kapitole 1 se vztahují i na motory a náhradní díly, jsou-li považovány za součást původní objednávky letadla v souladu s ustanoveními části 3 článku 33 této odvětvové dohody. Nevztahuje se na letové simulátory, na něž se vztahují ustanovení ujednání. |
| --- | --- |

b)

Podmínky uvedené v kapitole 1 se vztahují i na motory a náhradní díly, jsou-li považovány za součást původní objednávky letadla v souladu s ustanoveními části 3 článku 33 této odvětvové dohody. Nevztahuje se na letové simulátory, na něž se vztahují ustanovení ujednání.

2.   Cíl

Cílem této části této odvětvové dohody je nastolit vyváženou rovnováhu, která na všech trzích:

| — | vyrovná mezi účastníky podmínky hospodářské soutěže týkající se financování, |
| --- | --- |

—

vyrovná mezi účastníky podmínky hospodářské soutěže týkající se financování,

| — | neutralizuje podmínky financování mezi účastníky jako faktor při výběru mezi konkurenčními letadly a |
| --- | --- |

—

neutralizuje podmínky financování mezi účastníky jako faktor při výběru mezi konkurenčními letadly a

| — | předejde narušením hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

—

předejde narušením hospodářské soutěže.

KAPITOLA II

USTANOVENÍ O VÝVOZNÍCH ÚVĚRECH A POMOCI

3.   Platby předem

| a) | Účastníci požadují minimální platbu předem ve výši 15 % z celkové ceny letadla, která zahrnuje cenu draku letadla a vestavěných motorů včetně náhradních motorů a náhradních dílů v mezích stanovených v části 3 článku 33 této odvětvové dohody. |
| --- | --- |

a)

Účastníci požadují minimální platbu předem ve výši 15 % z celkové ceny letadla, která zahrnuje cenu draku letadla a vestavěných motorů včetně náhradních motorů a náhradních dílů v mezích stanovených v části 3 článku 33 této odvětvové dohody.

| b) | Státem poskytovaná podpora na tyto platby předem může mít pouze formu pojištění nebo záruk, tj. čistého pojištění před obvyklými předúvěrovými riziky. |
| --- | --- |

b)

Státem poskytovaná podpora na tyto platby předem může mít pouze formu pojištění nebo záruk, tj. čistého pojištění před obvyklými předúvěrovými riziky.

4.   Maximální lhůta splatnosti

Maximální lhůta splatnosti je dvanáct let.

5.   Přípustné měny

Měnami, které jsou přípustné pro státem poskytovanou finanční podporu, jsou americký dolar, euro a britská libra.

6.   Splácení jistiny

| a) | Jistina vývozního úvěru se obvykle splácí stejnými a pravidelnými splátkami alespoň každých šest měsíců a první splátka se provádí nejpozději šest měsíců po počátku úvěru. V případě leasingů může být tento postup splátek použit buď pouze na jistinu, nebo na spojenou částku jistiny i úroku. |
| --- | --- |

a)

Jistina vývozního úvěru se obvykle splácí stejnými a pravidelnými splátkami alespoň každých šest měsíců a první splátka se provádí nejpozději šest měsíců po počátku úvěru. V případě leasingů může být tento postup splátek použit buď pouze na jistinu, nebo na spojenou částku jistiny i úroku.

| b) | Účastník, který hodlá poskytnout podporu na splácení jistiny za odlišných podmínek, než jsou podmínky stanovené v písmenu a), tak učiní v souladu s následujícími podmínkami:






  1) | Žádná jednotlivá splátka jistiny ani řada splátek v období šesti měsíců nepřesáhne 25 % výše jistiny splatné za dobu splácení. |
| --- | --- | --- |

b)

Účastník, který hodlá poskytnout podporu na splácení jistiny za odlišných podmínek, než jsou podmínky stanovené v písmenu a), tak učiní v souladu s následujícími podmínkami:

1)

Žádná jednotlivá splátka jistiny ani řada splátek v období šesti měsíců nepřesáhne 25 % výše jistiny splatné za dobu splácení.

| 2) | Účastník to předem oznámí. |
| --- | --- |

2)

Účastník to předem oznámí.

7.   Platba úroků

| a) | Úroky nejsou obvykle v průběhu splácení kapitalizovány. |
| --- | --- |

a)

Úroky nejsou obvykle v průběhu splácení kapitalizovány.

| b) | Úroky jsou splatné alespoň každých šest měsíců a první splátka se provádí nejpozději šest měsíců po počátku úvěru. |
| --- | --- |

b)

Úroky jsou splatné alespoň každých šest měsíců a první splátka se provádí nejpozději šest měsíců po počátku úvěru.

| c) | Účastník, který hodlá poskytnout podporu na splácení jistiny za odlišných podmínek, než jsou podmínky stanovené v písmenu a) a b), to předem oznámí. |
| --- | --- |

c)

Účastník, který hodlá poskytnout podporu na splácení jistiny za odlišných podmínek, než jsou podmínky stanovené v písmenu a) a b), to předem oznámí.

8.   Minimální úrokové sazby

| a) | Účastníci, kteří poskytují státní finanční podporu, jež nepřekročí 85 % celkové ceny letadla ve smyslu čl. 3 písm. a) této odvětvové dohody, použijí minimální úrokové sazby do maximální výše 62,5 % celkové ceny letadla takto:






  — | při lhůtě splatnosti do deseti let včetně – TB10 + 120 bazických bodů, |
| --- | --- | --- |

a)

Účastníci, kteří poskytují státní finanční podporu, jež nepřekročí 85 % celkové ceny letadla ve smyslu čl. 3 písm. a) této odvětvové dohody, použijí minimální úrokové sazby do maximální výše 62,5 % celkové ceny letadla takto:

—

při lhůtě splatnosti do deseti let včetně – TB10 + 120 bazických bodů,

| — | při lhůtě splatnosti od deseti do dvanácti let – TB10 + 175 bazických bodů, |
| --- | --- |

—

při lhůtě splatnosti od deseti do dvanácti let – TB10 + 175 bazických bodů,

| — | kde TB10 znamená průměr výnosu desetiletého vládního dluhopisu pro danou měnu (s výjimkou eura) s konstantní splatností za předchozí dva kalendářní týdny. V případě eura znamená TB10 průměr výnosu při desetileté splatnosti podle křivky výnosů vypočtené Eurostatem pro účely stanovení úrokové sazby CIRR eura s konstantní splatností za předchozí dva kalendářní týdny. Pro všechny měny se použije marže uvedená výše. |
| --- | --- |

—

kde TB10 znamená průměr výnosu desetiletého vládního dluhopisu pro danou měnu (s výjimkou eura) s konstantní splatností za předchozí dva kalendářní týdny. V případě eura znamená TB10 průměr výnosu při desetileté splatnosti podle křivky výnosů vypočtené Eurostatem pro účely stanovení úrokové sazby CIRR eura s konstantní splatností za předchozí dva kalendářní týdny. Pro všechny měny se použije marže uvedená výše.

| b) | Maximální procento celkové ceny letadla, které smí být financováno s pevnými minimálními úrokovými sazbami uvedenými v písmenu a), je omezeno na 62,5 %, je-li splácení úvěru rozloženo na celou dobu financování, a na 42,5 %, je-li splácení úvěru rozloženo na pozdější splatnosti. Účastníci mohou libovolně používat kterýkoli způsob splácení s výhradou limitu, který platí pro daný vzor. Účastník, který nabízí tuto tranši financování, oznámí ostatním účastníkům částku, úrokovou sazbu, datum stanovení úrokové sazby, dobu platnosti úrokové sazby a splátkový kalendář. Účastníci přezkoumají oba limity při každé revizi podle článku 17 tohoto odvětvového ujednání, aby prověřili, zda jeden limit neposkytuje větší výhody než druhý, s možností úpravy výhodnějšího limitu, aby bylo dosaženo větší rovnováhy. |
| --- | --- |

b)

Maximální procento celkové ceny letadla, které smí být financováno s pevnými minimálními úrokovými sazbami uvedenými v písmenu a), je omezeno na 62,5 %, je-li splácení úvěru rozloženo na celou dobu financování, a na 42,5 %, je-li splácení úvěru rozloženo na pozdější splatnosti. Účastníci mohou libovolně používat kterýkoli způsob splácení s výhradou limitu, který platí pro daný vzor. Účastník, který nabízí tuto tranši financování, oznámí ostatním účastníkům částku, úrokovou sazbu, datum stanovení úrokové sazby, dobu platnosti úrokové sazby a splátkový kalendář. Účastníci přezkoumají oba limity při každé revizi podle článku 17 tohoto odvětvového ujednání, aby prověřili, zda jeden limit neposkytuje větší výhody než druhý, s možností úpravy výhodnějšího limitu, aby bylo dosaženo větší rovnováhy.

| c) | S výhradou limitu 85 % uvedeného v písmenu a) výše:






  1) | mohou účastníci dále poskytnout státní finanční podporu způsobem, který je srovnatelný s podporou poskytnutou Soukromou společností pro financování vývozu (PEFCO). Ostatní účastníci pravidelně jednou za 14 dní obdrží informace o výpůjčních nákladech PEFCO a jejích platných sazbách pro úvěry, bez poplatků na státem poskytované záruky, pro financování s pevnou sazbou za okamžité úhrady během série termínů, pro nabídky smluv a pro nabídky veřejné soutěže. Účastník, který tuto tranši nabízí, oznámí ostatním účastníkům její částku, úrokovou sazbu, datum stanovení úrokové sazby, dobu platnosti úrokové sazby a splátkový kalendář. Každý účastník, který vyrovnává takové financování nabízené jiným účastníkem, vyrovná všechny dané podmínky kromě doby platnosti nabídek příslibů, jak jsou stanoveny v článku 8 této odvětvové dohody. |
| --- | --- | --- |

c)

S výhradou limitu 85 % uvedeného v písmenu a) výše:

1)

mohou účastníci dále poskytnout státní finanční podporu způsobem, který je srovnatelný s podporou poskytnutou Soukromou společností pro financování vývozu (PEFCO). Ostatní účastníci pravidelně jednou za 14 dní obdrží informace o výpůjčních nákladech PEFCO a jejích platných sazbách pro úvěry, bez poplatků na státem poskytované záruky, pro financování s pevnou sazbou za okamžité úhrady během série termínů, pro nabídky smluv a pro nabídky veřejné soutěže. Účastník, který tuto tranši nabízí, oznámí ostatním účastníkům její částku, úrokovou sazbu, datum stanovení úrokové sazby, dobu platnosti úrokové sazby a splátkový kalendář. Každý účastník, který vyrovnává takové financování nabízené jiným účastníkem, vyrovná všechny dané podmínky kromě doby platnosti nabídek příslibů, jak jsou stanoveny v článku 8 této odvětvové dohody.

| 2) | takto oznámené sazby používají všichni účastníci, dokud úroková sazba plateb za dvacet čtyři měsíců nepřekročí 225 bazických bodů nad TB10. V případě, že sazba za dvacet čtyři měsíců překročí 225 bazických bodů, mohou účastníci použít sazbu 225 bazických bodů pro platby za dvacet čtyři měsíců a veškeré odpovídající sazby a okamžitě zahájí konzultace, aby bylo nalezeno trvalé řešení. |
| --- | --- |

2)

takto oznámené sazby používají všichni účastníci, dokud úroková sazba plateb za dvacet čtyři měsíců nepřekročí 225 bazických bodů nad TB10. V případě, že sazba za dvacet čtyři měsíců překročí 225 bazických bodů, mohou účastníci použít sazbu 225 bazických bodů pro platby za dvacet čtyři měsíců a veškeré odpovídající sazby a okamžitě zahájí konzultace, aby bylo nalezeno trvalé řešení.

| d) | Minimální úrokové sazby zahrnují pojistné úvěru a poplatky za záruky. Avšak poplatky za příslib a za správu nejsou do úrokové sazby zahrnuty. |
| --- | --- |

d)

Minimální úrokové sazby zahrnují pojistné úvěru a poplatky za záruky. Avšak poplatky za příslib a za správu nejsou do úrokové sazby zahrnuty.

9.   Úpravy úrokové sazby

Minimální úrokové sazby stanovené podle článku 8 této odvětvové dohody se přezkoumávají každé dva týdny. Pokud se průměr výnosu vládního dluhopisu pro danou měnu se stálou splatností liší alespoň o deset bazických bodů na konci každého dvoutýdenního období, upraví se tyto minimální úrokové sazby o týž rozdíl bazických bodů uvedený výše a přepočítaná sazba se zaokrouhlí na nejbližších pět bazických bodů.

10.   Doba platnosti vývozních úvěrů / nabídek úrokových sazeb

Doba trvání nabídek minimální úrokové sazby stanovené podle článku 8 této odvětvové dohody nepřekročí tři měsíce.

11.   Stanovení nabídek úrokových sazeb a výběr úrokových sazeb

| a) | Účastníci mohou poskytovat státní finanční podporu v souladu s články 8 a 9 této odvětvové dohody v úrokové sazbě platné v den, kdy je učiněna nabídka úrokové sazby pro příslušné letadlo, jestliže je nabídka přijata během doby platnosti v souladu s článkem 10 této odvětvové dohody. Není-li nabídka úrokové sazby přijata v této lhůtě, mohou být činěny další nabídky úrokové sazby, nejdéle však do dne dodání příslušného letadla. |
| --- | --- |

a)

Účastníci mohou poskytovat státní finanční podporu v souladu s články 8 a 9 této odvětvové dohody v úrokové sazbě platné v den, kdy je učiněna nabídka úrokové sazby pro příslušné letadlo, jestliže je nabídka přijata během doby platnosti v souladu s článkem 10 této odvětvové dohody. Není-li nabídka úrokové sazby přijata v této lhůtě, mohou být činěny další nabídky úrokové sazby, nejdéle však do dne dodání příslušného letadla.

| b) | Nabídka úrokové sazby může být přijata a úroková sazba vybrána kdykoli mezi podpisem smlouvy a dnem dodání dotyčného letadla. Sazba vybraná příjemcem úvěru je neodvolatelná. |
| --- | --- |

b)

Nabídka úrokové sazby může být přijata a úroková sazba vybrána kdykoli mezi podpisem smlouvy a dnem dodání dotyčného letadla. Sazba vybraná příjemcem úvěru je neodvolatelná.

12.   Podpora ve formě čistého pojištění

Účastníci mohou poskytovat státní podporu pouze ve formě záruk nebo pojištění (tzv. čistého pojištění), do výše limitu 85 % stanoveného v čl. 8 písm. a) této odvětvové dohody. Každý účastník, který poskytuje tuto podporu, oznámí ostatním účastníkům její částku, podmínky, měnu, splátkový kalendář a úrokové sazby.

13.   Referenční bod pro hospodářskou soutěž

V případě státem podporované konkurence mohou letadla, která jsou uvedena na seznamu velkých civilních letadel v dodatku I této odvětvové dohody a která jsou v hospodářské soutěži s jinými letadly, těžit ze stejných úvěrových podmínek.

14.   Jistota na riziko splacení

Účastníci mohou rozhodnout o jistotě, kterou považují za přijatelnou pro zajištění rizika splacení, bez konzultací s ostatními účastníky. Dohodli se však, že informace o takové jistotě poskytnou, pokud o to ostatní účastníci požádají nebo pokud to budou sami považovat za vhodné.

15.   Změny vzoru

Účastníci se dohodli, že když byla učiněna nebo přijata nabídka pevné úrokové sazby pro jeden typ letadel, nemohou být podmínky obsažené v této nabídce převedeny na jiný typ, který má jiné modelové značení.

16.   Leasing

Účastníci mohou při dodržení ostatních podmínek stanovených v části 1 této odvětvové dohody poskytnout podporu na finanční leasing za stejných podmínek jako na kupní smlouvu.

17.   Pomoc

Účastníci poskytují pomoc pouze ve formě nevázaného daru. Účastníci však příznivě posoudí veškeré žádosti o společný postup k vázané pomoci pro humanitární účely.

KAPITOLA III

POSTUPY

18.   Oznámení předem, dorovnání a výměna informací

Postupy pro oznámení předem, dorovnání a výměnu informací stanovené v ujednání se vztahují i na tuto část této odvětvové dohody. Dále mohou účastníci požádat o konzultace, mají-li jakýkoli důvod se domnívat, že jiný účastník nabízí státem podporovaný úvěr za podmínek, jež nejsou v souladu s touto odvětvovou dohodou. Konzultace se uskuteční do deseti dnů, jinak se použije postup podle článku 54 ujednání.

19.   Přezkoumání

Účastníci pravidelně přezkoumávají postupy a ustanovení této odvětvové dohody, aby je přiblížili tržním podmínkám. Pokud se však tržní podmínky nebo zvyklosti ve financování výrazně změní, lze o přezkoumání požádat kdykoli.

ČÁST 2

VEŠKERÁ NOVÁ LETADLA KROMĚ VELKÝCH LETADEL

KAPITOLA IV

ROZSAH PŮSOBNOSTI

20.   Forma úpravy a oblast působnosti

Část 2 této odvětvové dohody, která doplňuje ujednání, stanoví zvláštní pravidla pro státem podporované vývozní úvěry týkající se prodeje nebo leasingu nových letadel, na která se nevztahuje část 1 této odvětvové dohody. Nevztahuje se na vznášedla ani letové simulátory, na něž se vztahují ustanovení ujednání.

21.   Nejvyšší úsilí

Ustanovení této kapitoly představují nejpříznivější podmínky, které účastníci mohou nabídnout při poskytování podpory. Účastníci však i nadále zachovávají zvykové tržní podmínky pro různé typy letadel a udělají vše, co je v jejich moci, aby je zachovali.

22.   Kategorie letadel

Účastníci se dohodli na rozlišování těchto kategorií letadel:

—   Kategorie A: letadla s turbopohonem včetně vrtulníků (například proudová letadla, turbovrtulová letadla a letadla s turbodmychadlem) zpravidla s třiceti až sedmdesáti místy k sezení.

—   Kategorie B: jiná letadla s turbopohonem včetně vrtulníků.

—   Kategorie C: jiná letadla včetně vrtulníků.

Ilustrativní seznam letadel kategorií A a B je uveden v dodatku I.

KAPITOLA V

USTANOVENÍ O VÝVOZNÍCH ÚVĚRECH A POMOCI

23.   Maximální lhůta splatnosti

Maximální lhůta splatnosti se liší podle kategorie letadel stanovených podle kritérií uvedených v článku 22 této odvětvové dohody.

| a) | Pro letadla kategorie A činí maximální lhůta splatnosti deset let. |
| --- | --- |

a)

Pro letadla kategorie A činí maximální lhůta splatnosti deset let.

| b) | Pro letadla kategorie B činí maximální lhůta splatnosti sedm let. |
| --- | --- |

b)

Pro letadla kategorie B činí maximální lhůta splatnosti sedm let.

| c) | Pro letadla kategorie C činí maximální lhůta splatnosti pět let. |
| --- | --- |

c)

Pro letadla kategorie C činí maximální lhůta splatnosti pět let.

24.   Splácení jistiny

| a) | Jistina vývozního úvěru je obvykle splácena stejnými a pravidelnými splátkami alespoň každých šest měsíců a první splátka je provedena nejpozději šest měsíců po počátku úvěru. V případě leasingů může být tento postup splátek použit buď pouze na jistinu, nebo na spojenou částku jistiny i úroku. |
| --- | --- |

a)

Jistina vývozního úvěru je obvykle splácena stejnými a pravidelnými splátkami alespoň každých šest měsíců a první splátka je provedena nejpozději šest měsíců po počátku úvěru. V případě leasingů může být tento postup splátek použit buď pouze na jistinu, nebo na spojenou částku jistiny i úroku.

| b) | Účastník, který hodlá poskytnout podporu splátky jistiny za odlišných podmínek, než jsou podmínky stanovené v písmenu a), tak učiní v souladu s následujícími podmínkami:






  1) | Žádná jednotlivá splátka jistiny ani řada splátek v období šesti měsíců nepřesáhne 25 % výše jistiny splatné za dobu splácení. |
| --- | --- | --- |

b)

Účastník, který hodlá poskytnout podporu splátky jistiny za odlišných podmínek, než jsou podmínky stanovené v písmenu a), tak učiní v souladu s následujícími podmínkami:

1)

Žádná jednotlivá splátka jistiny ani řada splátek v období šesti měsíců nepřesáhne 25 % výše jistiny splatné za dobu splácení.

| 2) | Účastník to předem oznámí. |
| --- | --- |

2)

Účastník to předem oznámí.

25.   Platba úroků

| a) | Úroky nejsou obvykle v průběhu splácení kapitalizovány. |
| --- | --- |

a)

Úroky nejsou obvykle v průběhu splácení kapitalizovány.

| b) | Úroky jsou splatné alespoň každých šest měsíců a první splátka je provedena nejpozději šest měsíců po počátku úvěru. |
| --- | --- |

b)

Úroky jsou splatné alespoň každých šest měsíců a první splátka je provedena nejpozději šest měsíců po počátku úvěru.

| c) | Účastník, který hodlá poskytnout podporu splátky jistiny za odlišných podmínek, než jsou podmínky stanovené v odstavci a) a b), ji předem oznámí. |
| --- | --- |

c)

Účastník, který hodlá poskytnout podporu splátky jistiny za odlišných podmínek, než jsou podmínky stanovené v odstavci a) a b), ji předem oznámí.

| d) | Úroky nezahrnují:






  1) | platby ve formě pojistného nebo jiného poplatku za pojištění dodavatelských nebo finančních úvěrů nebo za ručení za ně. Je-li státem poskytnuta podpora pomocí přímých úvěrů, přímého financování nebo refinancování, může být pojistné buď připočteno k nominální hodnotě úrokové sazby, nebo může být účtováno samostatně; obě složky se účastníkům oznamují samostatně. |
| --- | --- | --- |

d)

Úroky nezahrnují:

1)

platby ve formě pojistného nebo jiného poplatku za pojištění dodavatelských nebo finančních úvěrů nebo za ručení za ně. Je-li státem poskytnuta podpora pomocí přímých úvěrů, přímého financování nebo refinancování, může být pojistné buď připočteno k nominální hodnotě úrokové sazby, nebo může být účtováno samostatně; obě složky se účastníkům oznamují samostatně.

| 2) | jakékoli jiné platby ve formě bankovních poplatků nebo provizí týkajících se vývozních úvěrů, s výjimkou ročních nebo pololetních bankovních poplatků, které jsou splatné po celou dobu splácení, ani |
| --- | --- |

2)

jakékoli jiné platby ve formě bankovních poplatků nebo provizí týkajících se vývozních úvěrů, s výjimkou ročních nebo pololetních bankovních poplatků, které jsou splatné po celou dobu splácení, ani

| 3) | daně vybírané dovážející zemí srážkou u zdroje, |
| --- | --- |

3)

daně vybírané dovážející zemí srážkou u zdroje,

26.   Minimální úrokové sazby

Účastníci, kteří poskytují finanční podporu, používají minimální úrokové sazby; účastníci použijí odpovídající úrokovou sazbu CIRR podle článku 20 ujednání.

27.   Pojistné a poplatky za záruku

Účastníci neposkytnou částečné ani plné osvobození od pojistného ani od poplatků za záruku.

28.   Pomoc

Účastníci poskytují pomoc pouze ve formě nevázaného daru. Účastníci však příznivě posoudí veškeré žádosti o společný postup k vázané pomoci pro humanitární účely.

KAPITOLA VI

POSTUPY

29.   Oznámení předem, dorovnání a výměna informací

V případě státem podporované konkurence pro prodej nebo leasing by se na letadla, která si konkurují s letadly jiné kategorie nebo s těmi, na která se vztahují jiné části této odvětvové dohody, v jednotlivých případech konkrétního prodeje nebo leasingu měly vztahovat stejné podmínky jako na tato jiná letadla. Postupy pro oznámení předem, vyrovnání a výměnu informací stanovené v ujednání se vztahují i na tuto část této odvětvové dohody. Dále mohou účastníci požádat o zahájení konzultace, mají-li jakýkoli důvod se domnívat, že jiný účastník nabízí státem podporovaný úvěr za podmínek, jež nejsou v souladu s touto odvětvovou dohodou. Konzultace se uskuteční do deseti dnů, jinak se použije postup podle článku 54 ujednání.

30.   Přezkoumání

Účastníci pravidelně přezkoumávají postupy a ustanovení této odvětvové dohody, aby je přiblížili tržním podmínkám. Pokud se však tržní podmínky nebo zvyklosti ve financování výrazně změní, lze o přezkoumání požádat kdykoli.

ČÁST 3

POUŽITÁ LETADLA, NÁHRADNÍ MOTORY, NÁHRADNÍ DÍLY, ÚDRŽBA A SERVISNÍ SMLOUVY

KAPITOLA VII

ROZSAH PŮSOBNOSTI

31.   Forma úpravy a oblast působnosti

Část 3 této odvětvové dohody, která doplňuje ujednání, stanoví zvláštní pravidla pro státem podporované vývozní úvěry týkající se prodeje nebo leasingu použitých letadel a náhradních motorů, náhradních dílů, údržby a servisních smluv ve spojitosti s novými i použitými letadly. Nevztahuje se na vznášedla ani letové simulátory, na něž se vztahují ustanovení ujednání. Použijí se odpovídající ustanovení částí 1 a 2 této odvětvové dohody kromě níže uvedených výjimek.

32.   Použitá letadla

Účastníci nepodpoří příznivější úvěrové podmínky, než jsou podmínky stanovené v této odvětvové dohodě pro nová letadla. Na použitá letadla se zvlášť vztahují tato pravidla:

| a) | Stáří letadel (v letech) | Maximální obvyklé lhůty splatnosti |
| --- | --- | --- |
| | Velká letadla | Kategorie A | Kategorie B | Kategorie C |
| 1 | 10 | 8 | 6 | 5 |
| 2 | 9 | 7 | 6 | 5 |
| 3 | 8 | 6 | 5 | 4 |
| 4 | 7 | 6 | 5 | 4 |
| 5–10 | 6 | 6 | 5 | 4 |
| více než 10 | 5 | 5 | 4 | 3 |

a)

Stáří letadel (v letech)

Maximální obvyklé lhůty splatnosti

Velká letadla

Kategorie A

Kategorie B

Kategorie C

1

10

8

6

5

2

9

7

6

5

3

8

6

5

4

4

7

6

5

4

5–10

6

6

5

4

více než 10

5

5

4

3

Tyto podmínky budou přezkoumány, pokud se změní maximální lhůty splatnosti pro nová letadla.

| b) | Účastníci použijí články 24 a 25 této odvětvové dohody. |
| --- | --- |

b)

Účastníci použijí články 24 a 25 této odvětvové dohody.

| c) | Účastníci, kteří poskytují státní finanční podporu, používají minimální úrokové sazby; účastníci použijí odpovídající úrokovou sazbu CIRR podle článku 20 ujednání. |
| --- | --- |

c)

Účastníci, kteří poskytují státní finanční podporu, používají minimální úrokové sazby; účastníci použijí odpovídající úrokovou sazbu CIRR podle článku 20 ujednání.

33.   Náhradní motory a náhradní díly

| a) | Je-li pořízení tohoto vybavení zamýšleno jako součást původní objednávky letadla, může být jejich financování poskytnuto za stejných podmínek, jaké platí pro letadlo. V tomto případě však účastníci vezmou v úvahu také velikost letového parku každého typu letadla, včetně nakupovaných letadel, letadel, která jsou předmětem pevné objednávky, a letadel již pořízených na tomto základě:






  — | pro prvních pět letadel daného typu v letovém parku: 15 % z ceny letadla, tj. ceny draku letadla a vestavěných motorů, a |
| --- | --- | --- |

a)

Je-li pořízení tohoto vybavení zamýšleno jako součást původní objednávky letadla, může být jejich financování poskytnuto za stejných podmínek, jaké platí pro letadlo. V tomto případě však účastníci vezmou v úvahu také velikost letového parku každého typu letadla, včetně nakupovaných letadel, letadel, která jsou předmětem pevné objednávky, a letadel již pořízených na tomto základě:

—

pro prvních pět letadel daného typu v letovém parku: 15 % z ceny letadla, tj. ceny draku letadla a vestavěných motorů, a

| — | pro šesté a další letadla daného typu v letovém parku: 10 % z ceny letadla, tj. ceny draku letadla a vestavěných motorů. |
| --- | --- |

—

pro šesté a další letadla daného typu v letovém parku: 10 % z ceny letadla, tj. ceny draku letadla a vestavěných motorů.

| b) | Pokud není toto vybavení objednáno spolu s letadlem, činí maximální lhůty splatnosti pět let pro nové náhradní motory a dva roky pro ostatní náhradní díly. |
| --- | --- |

b)

Pokud není toto vybavení objednáno spolu s letadlem, činí maximální lhůty splatnosti pět let pro nové náhradní motory a dva roky pro ostatní náhradní díly.

| c) | Bez ohledu na písmeno b) výše mohou účastníci překročit maximální lhůtu splatnosti pěti let pro nové náhradní motory pro velká letadla až o tři roky,






  — | má-li transakce minimální smluvní hodnotu více než 20 milionů USD, nebo |
| --- | --- | --- |

c)

Bez ohledu na písmeno b) výše mohou účastníci překročit maximální lhůtu splatnosti pěti let pro nové náhradní motory pro velká letadla až o tři roky,

—

má-li transakce minimální smluvní hodnotu více než 20 milionů USD, nebo

| — | zahrnuje-li minimálně čtyři nové náhradní motory. |
| --- | --- |

—

zahrnuje-li minimálně čtyři nové náhradní motory.

Smluvní hodnota se přezkoumá každé dva roky a přiměřeně upraví podle nárůstu cen.

| d) | Účastníci si vyhrazují právo změnit svou praxi a vyrovnávat postupy soutěžících účastníků týkající se data první splátky jistiny, pokud jde o náhradní motory a náhradní díly. |
| --- | --- |

d)

Účastníci si vyhrazují právo změnit svou praxi a vyrovnávat postupy soutěžících účastníků týkající se data první splátky jistiny, pokud jde o náhradní motory a náhradní díly.

34.   Smlouvy o údržbě a servisu

Pro smlouvy o údržbě a servisu mohou účastníci nabízet státní finanční podporu s lhůtou splatnosti do dvou let.

KAPITOLA VIII

POSTUPY

35.   Oznámení předem, dorovnání a výměna informací

Postupy pro oznámení předem, dorovnání a výměnu informací stanovené v ujednání se vztahují i na tuto část této odvětvové dohody. Dále mohou účastníci požádat o konzultace, mají-li jakýkoli důvod se domnívat, že jiný účastník nabízí státem podporovaný úvěr za podmínek, jež nejsou v souladu s touto odvětvovou dohodou. Konzultace se uskuteční do deseti dnů, jinak se použije postup podle článku 54 ujednání.

36.   Přezkoumání

Účastníci pravidelně přezkoumávají postupy a ustanovení této odvětvové dohody, aby je přiblížili tržním podmínkám. Pokud se však tržní podmínky nebo zvyklosti ve financování výrazně změní, lze o přezkoumání požádat kdykoli.

Dodatek I

ILUSTRATIVNÍ SEZNAM

Tato odvětvová dohoda se vztahuje na všechna obdobná letadla, která budou uvedena na trh v budoucnosti; tato letadla budou do příslušného seznamu přidána v příhodném čase. Tyto seznamy nejsou vyčerpávající a slouží pouze k naznačení kategorií, do kterých mají být zahrnuty různé typy letadel tam, kde by mohlo dojít k pochybnostem.

VELKÁ CIVILNÍ LETADLA

| Výrobce | Typové označení |
| --- | --- |
| Airbus | A 300 |
| Airbus | A 310 |
| Airbus | A 318 |
| Airbus | A 319 |
| Airbus | A 320 |
| Airbus | A 321 |
| Airbus | A 330 |
| Airbus | A 340 |
| Boeing | B 737 |
| Boeing | B 747 |
| Boeing | B 757 |
| Boeing | B 767 |
| Boeing | B 777 |
| Boeing | B 707, 727 |
| British Aerospace | RJ70 |
| British Aerospace | RJ85 |
| British Aerospace | RJ100 |
| British Aerospace | RJ115 |
| British Aerospace | BAe146 |
| Fairchild Dornier | 728 Jet |
| Fairchild Dornier | 928 Jet |
| Fokker | F 70 |
| Fokker | F 100 |
| Lockheed | L-100 |
| McDonnell Douglas | série MD-80 |
| McDonnell Douglas | série MD-90 |
| McDonnell Douglas | MD-11 |
| McDonnell Douglas | DC-10 |
| McDonnell Douglas | DC-9 |
| Lockheed | L-1011 |
| Ramaero | 1.11-495 |

Výrobce

Typové označení

Airbus

A 300

Airbus

A 310

Airbus

A 318

Airbus

A 319

Airbus

A 320

Airbus

A 321

Airbus

A 330

Airbus

A 340

Boeing

B 737

Boeing

B 747

Boeing

B 757

Boeing

B 767

Boeing

B 777

Boeing

B 707, 727

British Aerospace

RJ70

British Aerospace

RJ85

British Aerospace

RJ100

British Aerospace

RJ115

British Aerospace

BAe146

Fairchild Dornier

728 Jet

Fairchild Dornier

928 Jet

Fokker

F 70

Fokker

F 100

Lockheed

L-100

McDonnell Douglas

série MD-80

McDonnell Douglas

série MD-90

McDonnell Douglas

MD-11

McDonnell Douglas

DC-10

McDonnell Douglas

DC-9

Lockheed

L-1011

Ramaero

1.11-495

LETADLA KATEGORIE A

Letadla s turbopohonem včetně vrtulníků (například proudová letadla, turbovrtulová letadla a letadla s turbodmychadlem) zpravidla s třiceti až sedmdesáti místy k sezení. V případě, že bude vyvinuto nové velké letadlo s turbopohonem, které bude mít více než sedmdesát míst k sezení, se na požádání okamžitě uskuteční konzultace, aby se s ohledem na situaci hospodářské soutěže dosáhlo ujednání o zařazení takového letadla do této kategorie nebo do části 1 této odvětvové dohody.

| Výrobce | Typové označení |
| --- | --- |
| Aeritalia | G 222 |
| Aeritalia/Aerospatiale | ATR 42 |
| Aeritalia/Aerospatiale | ATR 72 |
| Aerospatiale/MBB | C160 Transall |
| De Havilland | Dash 8 |
| De Havilland | Dash 8 - 100 |
| De Havilland | Dash 8 - 200 |
| De Havilland | Dash 8 - 300 |
| Boeing Vertol | 234 Chinook |
| Broman (U.S.) | BR 2000 |
| British Aerospace | BAe ATP |
| British Aerospace | BAe 748 |
| British Aerospace | BAe Jetstream 41 |
| British Aerospace | BAe Jetstream 61 |
| Canadair | CL 215T |
| Canadair | CL 415 |
| Canadair | RJ |
| Casa | CN235 |
| Dornier | DO 328 |
| EH Industries | EH-101 |
| Embraer | EMB 120 Brasilia |
| Embraer | EMB 145 |
| Fairchild Dornier | 528 Jet |
| Fairchild Dornier | 328 Jet |
| Fokker | F 50 |
| Fokker | F 27 |
| Fokker | F 28 |
| Gulfstream America | Gulfstream I-4 |
| LET | 610 |
| Saab | SF 340 |
| Saab | 2000 |
| Short | SD 3-30 |
| Short | SD 3-60 |
| Short | Sherpa |

Výrobce

Typové označení

Aeritalia

G 222

Aeritalia/Aerospatiale

ATR 42

Aeritalia/Aerospatiale

ATR 72

Aerospatiale/MBB

C160 Transall

De Havilland

Dash 8

De Havilland

Dash 8 - 100

De Havilland

Dash 8 - 200

De Havilland

Dash 8 - 300

Boeing Vertol

234 Chinook

Broman (U.S.)

BR 2000

British Aerospace

BAe ATP

British Aerospace

BAe 748

British Aerospace

BAe Jetstream 41

British Aerospace

BAe Jetstream 61

Canadair

CL 215T

Canadair

CL 415

Canadair

RJ

Casa

CN235

Dornier

DO 328

EH Industries

EH-101

Embraer

EMB 120 Brasilia

Embraer

EMB 145

Fairchild Dornier

528 Jet

Fairchild Dornier

328 Jet

Fokker

F 50

Fokker

F 27

Fokker

F 28

Gulfstream America

Gulfstream I-4

LET

610

Saab

SF 340

Saab

2000

Short

SD 3-30

Short

SD 3-60

Short

Sherpa

LETADLA KATEGORIE B

Jiná letadla s turbopohonem včetně vrtulníků.

| Výrobce | Typové označení |
| --- | --- |
| Aerospatiale | AS 332 |
| Agusta | A 109, A 119 |
| Beech | 1900 |
| Beech | Super King Air 300 |
| Beech | Starship 1 |
| Bell Helicopter | 206B |
| Bell Helicopter | 206L |
| Bell Helicopter | 212 |
| Bell Helicopter | 230 |
| Bell Helicopter | 412 |
| Bell Helicopter | 430 |
| Bell Helicopter | 214 |
| Bombardier/Canadair | Global Express |
| British Aerospace | BAe Jetstream 31 |
| British Aerospace | BAe 125 |
| British Aerospace | BAe 1000 |
| British Aerospace | BAe Jetstream Super 31 |
| Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co. | Hawker 1000 |
| Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co. | Hawker 800 |
| Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co. | King Air 350 |
| Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co. | série Beechjet 400 |
| Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co. | Starship 2000 A |
| Bell | B 407 |
| Canadair | Challenger 601-3 A |
| Canadair | Challenger 601-3R |
| Canadair | Challenger 604 |
| Casa | C 212-200 |
| Casa | C 212-300 |
| Cessna | Citation |
| Cessna | série 441 Conquest III a Caravan 208 |
| Claudius Dornier | CD2 |
| Dassault Breguet | Falcon |
| Dornier | DO 228-200 |
| Embraer | EMB 110 P2 |
| Embraer/FAMA | CBA 123 |
| Eurocopter | AS 350, AS 355, EC 120, AS 365, EC 135 |
| Eurocopter | B0105LS |
| Fairchild | Merlin/300 |
| Fairchild | Metro 25 |
| Fairchild | Metro III V |
| Fairchild | Metro III |
| Fairchild | Metro III A |
| Fairchild | Merlin IVC-41 |
| Gulfstream America | Gulfstream II, III, IV a V |
| IAI | Astra SP a SPX |
| IAI | Arava 101 B |
| Learjet | série 31 A, 35 A, 45 a 60 |
| MBB | BK 117 C |
| MBB | BO 105 CBS |
| McDonnell Helicopter System | MD 902, MD 520, MD 600 |
| Mitsubishi | Mu2 Marquise |
| Piaggio | P 180 |
| Pilatus Britten-Norman | BN2T Islander |
| Piper | 400 LS |
| Piper | T 1040 |
| Piper | PA-42-100 (Cheyenne 400) |
| Piper | PA-42-720 (Cheyenne III A) |
| Piper | Cheyenne II |
| Reims | Cessna-Caravan II |
| SIAI-Marchetti | SF 600 Canguro |
| Short | Tucano |
| Westland | W30 |

Výrobce

Typové označení

Aerospatiale

AS 332

Agusta

A 109, A 119

Beech

1900

Beech

Super King Air 300

Beech

Starship 1

Bell Helicopter

206B

Bell Helicopter

206L

Bell Helicopter

212

Bell Helicopter

230

Bell Helicopter

412

Bell Helicopter

430

Bell Helicopter

214

Bombardier/Canadair

Global Express

British Aerospace

BAe Jetstream 31

British Aerospace

BAe 125

British Aerospace

BAe 1000

British Aerospace

BAe Jetstream Super 31

Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co.

Hawker 1000

Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co.

Hawker 800

Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co.

King Air 350

Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co.

série Beechjet 400

Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co.

Starship 2000 A

Bell

B 407

Canadair

Challenger 601-3 A

Canadair

Challenger 601-3R

Canadair

Challenger 604

Casa

C 212-200

Casa

C 212-300

Cessna

Citation

Cessna

série 441 Conquest III a Caravan 208

Claudius Dornier

CD2

Dassault Breguet

Falcon

Dornier

DO 228-200

Embraer

EMB 110 P2

Embraer/FAMA

CBA 123

Eurocopter

AS 350, AS 355, EC 120, AS 365, EC 135

Eurocopter

B0105LS

Fairchild

Merlin/300

Fairchild

Metro 25

Fairchild

Metro III V

Fairchild

Metro III

Fairchild

Metro III A

Fairchild

Merlin IVC-41

Gulfstream America

Gulfstream II, III, IV a V

IAI

Astra SP a SPX

IAI

Arava 101 B

Learjet

série 31 A, 35 A, 45 a 60

MBB

BK 117 C

MBB

BO 105 CBS

McDonnell Helicopter System

MD 902, MD 520, MD 600

Mitsubishi

Mu2 Marquise

Piaggio

P 180

Pilatus Britten-Norman

BN2T Islander

Piper

400 LS

Piper

T 1040

Piper

PA-42-100 (Cheyenne 400)

Piper

PA-42-720 (Cheyenne III A)

Piper

Cheyenne II

Reims

Cessna-Caravan II

SIAI-Marchetti

SF 600 Canguro

Short

Tucano

Westland

W30

PŘÍLOHA IV

ODVĚTVOVÁ DOHODA O VÝVOZNÍCH ÚVĚRECH, PROJEKTECH V OBLASTI OBNOVITELNÝCH ZDROJŮ ENERGIE A VODNÍHO HOSPODÁŘSTVÍ, PLATNÁ NA ZKUŠEBNÍ OBDOBÍ DO 30. ČERVNA 2007

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

1.   Oblast působnosti

Tato odvětvová dohoda, která doplňuje ujednání, stanoví finanční podmínky, které se mohou vztahovat na státem podporované vývozní úvěry týkající se smluv na projekty v oblasti obnovitelných zdrojů energie a vodního hospodářství; rozsah způsobilých odvětví je uveden v dodatku 1.

KAPITOLA II

FINANČNÍ PODMÍNKY POSKYTOVÁNÍ VÝVOZNÍCH ÚVĚRŮ

2.   Maximální lhůta splatnosti

Maximální lhůta splatnosti bez ohledu na klasifikaci země ve smyslu čl. 11 ujednání je 15 let.

3.   Splácení jistiny a platby úroků

| a) | Jistina vývozního úvěru se splácí stejnými splátkami. |
| --- | --- |

a)

Jistina vývozního úvěru se splácí stejnými splátkami.

| b) | Jistina se splácí a úrok se platí alespoň každých šest měsíců a první splátka jistiny a úroku se provádí nejpozději šest měsíců po počátku úvěru. |
| --- | --- |

b)

Jistina se splácí a úrok se platí alespoň každých šest měsíců a první splátka jistiny a úroku se provádí nejpozději šest měsíců po počátku úvěru.

| c) | U vývozních úvěrů poskytnutých na podporu leasingových transakcí lze místo stejných splátek jistiny podle písmene a) uplatnit i stejné splátky spojené částky jistiny a úroku. |
| --- | --- |

c)

U vývozních úvěrů poskytnutých na podporu leasingových transakcí lze místo stejných splátek jistiny podle písmene a) uplatnit i stejné splátky spojené částky jistiny a úroku.

4.   Minimální pevné úrokové sazby, na které se vztahuje státní finanční podpora

Účastník, který poskytuje státní finanční podporu prostřednictvím přímého financování, refinancování nebo podpory úrokových sazeb, použije následující minimální úrokové sazby:

| a) | Při lhůtě splatnosti do 12 let včetně použijí účastníci odpovídající úrokovou sazbu CIRR podle článku 20 ujednání. |
| --- | --- |

a)

Při lhůtě splatnosti do 12 let včetně použijí účastníci odpovídající úrokovou sazbu CIRR podle článku 20 ujednání.

| b) | Při lhůtě splatnosti nad 12 let a do 14 let včetně se u všech měn použije příplatek dvaceti bazických bodů nad úrokovou sazbou CIRR. |
| --- | --- |

b)

Při lhůtě splatnosti nad 12 let a do 14 let včetně se u všech měn použije příplatek dvaceti bazických bodů nad úrokovou sazbou CIRR.

| c) | Při lhůtě splatnosti nad 14 let se u všech měn použije odpovídající zvláštní sazba CIRR podle článku 5 této odvětvové dohody. |
| --- | --- |

c)

Při lhůtě splatnosti nad 14 let se u všech měn použije odpovídající zvláštní sazba CIRR podle článku 5 této odvětvové dohody.

5.   Stanovení zvláštních sazeb CIRR

Zvláštní sazby CIRR se stanoví s pevnou marží 75 bazických bodů nad úrokovou sazbou CIRR pro dotyčnou měnu, s výjimkou japonského jenu, kde marže činí 40 bazických bodů. Pro měny, které mají více než jednu úrokovou sazbu CIRR, se pro stanovení sazby CIRR použije úroková sazba CIRR s nejdelší lhůtou splatnosti podle čl. 20 písm. a) první odrážky ujednání.

KAPITOLA III

POSTUPY

6.   Oznámení předem bez diskusí

Účastník oznámí všem ostatním účastníkům vydání jakéhokoli příslibu spadajícího do rozsahu této odvětvové dohody nejméně deset kalendářních dnů předem v souladu s přílohou V ujednání.

KAPITOLA IV

PŘEZKOUMÁNÍ

7.   Zkušební období a monitorování

| a) | Finanční podmínky stanovené v této odvětvové dohodě platí na zkušební období dvou let, tj. od 1. července 2005 do 30. června 2007. V průběhu tohoto dvouletého zkušebního období účastníci přezkoumávají fungování této odvětvové dohody s cílem posoudit získané zkušenosti. |
| --- | --- |

a)

Finanční podmínky stanovené v této odvětvové dohodě platí na zkušební období dvou let, tj. od 1. července 2005 do 30. června 2007. V průběhu tohoto dvouletého zkušebního období účastníci přezkoumávají fungování této odvětvové dohody s cílem posoudit získané zkušenosti.

| b) | Tyto finanční podmínky se na konci zkušebního období zruší, pokud se účastníci nedohodnou na jedné z následujících možností:






  — | prodloužení zkušebního období s případnými nutnými zlepšeními/změnami, nebo |
| --- | --- | --- |

b)

Tyto finanční podmínky se na konci zkušebního období zruší, pokud se účastníci nedohodnou na jedné z následujících možností:

—

prodloužení zkušebního období s případnými nutnými zlepšeními/změnami, nebo

| — | na trvalém včlenění finančních podmínek ujednání s případnými nutnými zlepšeními/změnami do ujednání. |
| --- | --- |

—

na trvalém včlenění finančních podmínek ujednání s případnými nutnými zlepšeními/změnami do ujednání.

| c) | Sekretariát informuje o zavádění těchto finančních podmínek. |
| --- | --- |

c)

Sekretariát informuje o zavádění těchto finančních podmínek.

Dodatek 1

ZPŮSOBILÁ ODVĚTVÍ

Pro finanční podmínky uvedené v této odvětvové dohodě jsou způsobilá následující odvětví obnovitelných zdrojů energie a vodního hospodářství za předpokladu, že se k jejich dopadům přistupuje v souladu s doporučením OECD z roku 2003 o společných přístupech k životnímu prostředí a státem podporovaných vývozních úvěrech (1) (ve znění následných změn provedených členy Pracovní skupiny OECD pro vývozní úvěry a úvěrové garance (ECG) a odsouhlasených Radou OECD) z 1. července 2005:

| a) | Větrná energie |
| --- | --- |

a)

Větrná energie

| b) | Geotermální energie |
| --- | --- |

b)

Geotermální energie

| c) | Přílivová energie |
| --- | --- |

c)

Přílivová energie

| d) | Energie vln |
| --- | --- |

d)

Energie vln

| e) | Sluneční fotovoltaická energie |
| --- | --- |

e)

Sluneční fotovoltaická energie

| f) | Solárně termální energie |
| --- | --- |

f)

Solárně termální energie

| g) | Energie tepla oceánů |
| --- | --- |

g)

Energie tepla oceánů

| h) | Bioenergie: veškerá zařízení na zpracování obnovitelných zdrojů energie, jako je biomasa, skládkový plyn, plyny čističek odpadních vod a bioplynů. „Biomasou“ se rozumí biologicky rozložitelná část výrobků, odpadů a zbytků ze zemědělství (včetně rostlinných a živočišných látek), lesnictví a souvisejících odvětví, jakož i biologicky rozložitelná část průmyslového a obecního odpadu. |
| --- | --- |

h)

Bioenergie: veškerá zařízení na zpracování obnovitelných zdrojů energie, jako je biomasa, skládkový plyn, plyny čističek odpadních vod a bioplynů. „Biomasou“ se rozumí biologicky rozložitelná část výrobků, odpadů a zbytků ze zemědělství (včetně rostlinných a živočišných látek), lesnictví a souvisejících odvětví, jakož i biologicky rozložitelná část průmyslového a obecního odpadu.

| i) | Projekty týkající se dodávek vody pro lidskou spotřebu a zařízení na čištění odpadních vod:






  — | Infrastruktura pro dodávku pitné vody do domácností, tj. čištění vody pro účely získávání pitné vody a rozvodná síť (včetně kontroly průsaků). |
| --- | --- | --- |

i)

Projekty týkající se dodávek vody pro lidskou spotřebu a zařízení na čištění odpadních vod:

—

Infrastruktura pro dodávku pitné vody do domácností, tj. čištění vody pro účely získávání pitné vody a rozvodná síť (včetně kontroly průsaků).

| — | Zařízení na odvádění a čištění odpadních vod, tj. odvádění a čištění komunálních a průmyslových odpadních vod a splašků, včetně procesů opětovného použití nebo recyklace vody a zneškodňování kalů přímo související s těmito činnostmi. |
| --- | --- |

—

Zařízení na odvádění a čištění odpadních vod, tj. odvádění a čištění komunálních a průmyslových odpadních vod a splašků, včetně procesů opětovného použití nebo recyklace vody a zneškodňování kalů přímo související s těmito činnostmi.

| j) | Vodní energie |
| --- | --- |

j)

Vodní energie

---

(1)  Rozumí se, že doporučení OECD se vztahuje rovněž na projekty, které nejsou způsobilé pro tyto finanční podmínky.

PŘÍLOHA V

INFORMACE POSKYTOVANÉ PŘI OZNAMOVÁNÍ

Informace uvedené níže v oddíle I budou poskytnuty v případě všech oznámení provedených podle ujednání (včetně příloh). Navíc budou podle konkrétního typu učiněného oznámení poskytnuty příslušné informace uvedené v oddíle II.

I.   INFORMACE, KTERÉ JE NUTNO POSKYTNOUT U VŠECH OZNÁMENÍ

a)   Základní informace

| 1. | Oznamující země |
| --- | --- |

1.

Oznamující země

| 2. | Datum oznámení |
| --- | --- |

2.

Datum oznámení

| 3. | Název oznamujícího orgánu/agentury |
| --- | --- |

3.

Název oznamujícího orgánu/agentury

| 4. | Jednací číslo |
| --- | --- |

4.

Jednací číslo

| 5. | Původní oznámení nebo revize oznámení předem (s příslušným číslem revize) |
| --- | --- |

5.

Původní oznámení nebo revize oznámení předem (s příslušným číslem revize)

| 6. | Číslo tranše (je-li relevantní) |
| --- | --- |

6.

Číslo tranše (je-li relevantní)

| 7. | Jednací číslo úvěrové linky (je-li relevantní) |
| --- | --- |

7.

Jednací číslo úvěrové linky (je-li relevantní)

| 8. | Článek (články) ujednání, podle kterých je oznámení činěno |
| --- | --- |

8.

Článek (články) ujednání, podle kterých je oznámení činěno

| 9. | Jednací číslo dorovnávaného oznámení (je-li relevantní) |
| --- | --- |

9.

Jednací číslo dorovnávaného oznámení (je-li relevantní)

| 10. | Popis dorovnávané podpory (je-li relevantní) |
| --- | --- |

10.

Popis dorovnávané podpory (je-li relevantní)

b)   Informace o kupujícím/dlužníku/ručiteli

| 11. | Země kupujícího/dlužníka |
| --- | --- |

11.

Země kupujícího/dlužníka

| 12. | Název kupujícího/dlužníka |
| --- | --- |

12.

Název kupujícího/dlužníka

| 13. | Místo kupujícího/dlužníka |
| --- | --- |

13.

Místo kupujícího/dlužníka

| 14. | Právní postavení kupujícího/dlužníka |
| --- | --- |

14.

Právní postavení kupujícího/dlužníka

| 15. | Země ručitele (je-li relevantní) |
| --- | --- |

15.

Země ručitele (je-li relevantní)

| 16. | Název ručitele (je-li relevantní) |
| --- | --- |

16.

Název ručitele (je-li relevantní)

| 17. | Místo ručitele (je-li relevantní) |
| --- | --- |

17.

Místo ručitele (je-li relevantní)

| 18. | Právní postavení ručitele (je-li relevantní) |
| --- | --- |

18.

Právní postavení ručitele (je-li relevantní)

c)   Informace o vyváženém zboží nebo službách a o projektu

| 19. | Popis vyváženého zboží nebo služeb |
| --- | --- |

19.

Popis vyváženého zboží nebo služeb

| 20. | Popis projektu (je-li relevantní) |
| --- | --- |

20.

Popis projektu (je-li relevantní)

| 21. | Umístění projektu (je-li relevantní) |
| --- | --- |

21.

Umístění projektu (je-li relevantní)

| 22. | Datum uzavření veřejné soutěže (je-li relevantní) |
| --- | --- |

22.

Datum uzavření veřejné soutěže (je-li relevantní)

| 23. | Den ukončení doby platnosti úvěrové linky (je-li relevantní) |
| --- | --- |

23.

Den ukončení doby platnosti úvěrové linky (je-li relevantní)

| 24. | Hodnota podporovaného kontraktu (kontraktů), buď skutečná hodnota (u všech úvěrových linek a transakcí projektového financování nebo dobrovolně u kterékoli jednotlivé transakce) nebo podle následující stupnice v miliónech SDR:







  Kategorie | Od: | Komu: |
| --- | --- | --- | --- |
| I: | 0 | 1 |
| II: | 1 | 2 |
| III: | 2 | 3 |
| IV: | 3 | 5 |
| V: | 5 | 7 |
| VI: | 7 | 10 |
| VII: | 10 | 20 |
| VIII: | 20 | 40 |
| IX: | 40 | 80 |
| X: | 80 | 120 |
| XI: | 120 | 160 |
| XII: | 160 | 200 |
| XIII: | 200 | 240 |
| XIV: | 240 | 280 |
| XV: | 280 | (1) |

24.

Hodnota podporovaného kontraktu (kontraktů), buď skutečná hodnota (u všech úvěrových linek a transakcí projektového financování nebo dobrovolně u kterékoli jednotlivé transakce) nebo podle následující stupnice v miliónech SDR:

Kategorie

Od:

Komu:

I:

0

1

II:

1

2

III:

2

3

IV:

3

5

V:

5

7

VI:

7

10

VII:

10

20

VIII:

20

40

IX:

40

80

X:

80

120

XI:

120

160

XII:

160

200

XIII:

200

240

XIV:

240

280

XV:

280

(1)

| 25. | Smluvní měna |
| --- | --- |

25.

Smluvní měna

d)   Finanční podmínky státní podpory vývozních úvěrů

| 26. | Hodnota úvěru; skutečná hodnota pro oznámení zahrnující úvěrové linky a transakce projektového financování nebo dobrovolně u kterékoli jednotlivé transakce, nebo podle stupnice SDR |
| --- | --- |

26.

Hodnota úvěru; skutečná hodnota pro oznámení zahrnující úvěrové linky a transakce projektového financování nebo dobrovolně u kterékoli jednotlivé transakce, nebo podle stupnice SDR

| 27. | Měna úvěru |
| --- | --- |

27.

Měna úvěru

| 28. | Platba předem (procento z celkové hodnoty podporovaných smluv) |
| --- | --- |

28.

Platba předem (procento z celkové hodnoty podporovaných smluv)

| 29. | Místní náklady (procento z celkové hodnoty podporovaných smluv) |
| --- | --- |

29.

Místní náklady (procento z celkové hodnoty podporovaných smluv)

| 30. | Počátek úvěru a odkaz na příslušné písmeno článku 10 |
| --- | --- |

30.

Počátek úvěru a odkaz na příslušné písmeno článku 10

| 31. | Délka doby splácení |
| --- | --- |

31.

Délka doby splácení

| 32. | Základ úrokové sazby |
| --- | --- |

32.

Základ úrokové sazby

| 33. | Úroková sazba nebo marže |
| --- | --- |

33.

Úroková sazba nebo marže

II.   DOPLŇUJÍCÍ INFORMACE, KTERÉ JE TŘEBA SDĚLIT PODLE POTŘEBY U OZNÁMENÍ UČINĚNÝCH VE VZTAHU KE ZVLÁŠTNÍM USTANOVENÍM

a)   Ujednání,čl. 14 písm. d) bod 5

| 1. | Profil splácení |
| --- | --- |

1.

Profil splácení

| 2. | Frekvence splácení |
| --- | --- |

2.

Frekvence splácení

| 3. | Prodleva mezi počátkem úvěru a první splátkou jistiny |
| --- | --- |

3.

Prodleva mezi počátkem úvěru a první splátkou jistiny

| 4. | Výše úroků kapitalizovaných před počátkem úvěru |
| --- | --- |

4.

Výše úroků kapitalizovaných před počátkem úvěru

| 5. | Vážený průměr doby splácení |
| --- | --- |

5.

Vážený průměr doby splácení

| 6. | Vysvětlení důvodu neposkytnutí podpory v souladu s čl. 14 písm. a) až c) |
| --- | --- |

6.

Vysvětlení důvodu neposkytnutí podpory v souladu s čl. 14 písm. a) až c)

b)   Ujednání, články 24 a 28

| 1. | Klasifikace rizika země kupujícího/dlužníka nebo multilaterální/regionální instituce |
| --- | --- |

1.

Klasifikace rizika země kupujícího/dlužníka nebo multilaterální/regionální instituce

| 2. | Délka doby čerpání |
| --- | --- |

2.

Délka doby čerpání

| 3. | Procento krytí rizika země |
| --- | --- |

3.

Procento krytí rizika země

| 4. | Kvalita krytí (tj. podstandardní, standardní, nadstandardní) |
| --- | --- |

4.

Kvalita krytí (tj. podstandardní, standardní, nadstandardní)

| 5. | Minimální pojistná sazba na základě klasifikace rizika země kupujícího/dlužníka v případě, že neexistuje záruka třetí země, účast multilaterální/regionální instituce nebo omezení/vyloučení rizika. |
| --- | --- |

5.

Minimální pojistná sazba na základě klasifikace rizika země kupujícího/dlužníka v případě, že neexistuje záruka třetí země, účast multilaterální/regionální instituce nebo omezení/vyloučení rizika.

| 6. | Platná minimální pojistná sazba |
| --- | --- |

6.

Platná minimální pojistná sazba

| 7. | Skutečně účtovaná pojistná sazba (vyjádřená ve formátu minimální pojistné sazby procentem z jistiny) |
| --- | --- |

7.

Skutečně účtovaná pojistná sazba (vyjádřená ve formátu minimální pojistné sazby procentem z jistiny)

c)   Ujednání,čl. 24 písm. e) první odrážka

| 1. | Klasifikace země ručitele podle rizika země |
| --- | --- |

1.

Klasifikace země ručitele podle rizika země

| 2. | Potvrzení, že záruka kryje všech pět rizik země uvedených v čl. 25 písm. a) po celou dobu trvání úvěru |
| --- | --- |

2.

Potvrzení, že záruka kryje všech pět rizik země uvedených v čl. 25 písm. a) po celou dobu trvání úvěru

| 3. | Informace o tom, zda záruka kryje celou rizikovou částku (tj. jistinu i úrok) |
| --- | --- |

3.

Informace o tom, zda záruka kryje celou rizikovou částku (tj. jistinu i úrok)

| 4. | Potvrzení o důvěryhodnosti ručitele s ohledem na rozsah zajišťovaného úvěru |
| --- | --- |

4.

Potvrzení o důvěryhodnosti ručitele s ohledem na rozsah zajišťovaného úvěru

| 5. | Potvrzení, že záruka je právně platná a vymahatelná v jurisdikci třetí země |
| --- | --- |

5.

Potvrzení, že záruka je právně platná a vymahatelná v jurisdikci třetí země

| 6. | Informace o tom, zda existuje finanční vztah mezi ručitelem a kupujícím/dlužníkem |
| --- | --- |

6.

Informace o tom, zda existuje finanční vztah mezi ručitelem a kupujícím/dlužníkem

| 7. | V případě, že mezi ručitelem a kupujícím/dlužníkem existuje vztah:






  — | Typ tohoto vztahu (například mateřská společnost – dceřiná společnost, dceřiná společnost – mateřská společnost, společné vlastnictví). |
| --- | --- | --- |

7.

V případě, že mezi ručitelem a kupujícím/dlužníkem existuje vztah:

—

Typ tohoto vztahu (například mateřská společnost – dceřiná společnost, dceřiná společnost – mateřská společnost, společné vlastnictví).

| — | Potvrzení, že ručitel je právně i finančně nezávislý a je schopen dostát povinnosti kupujícího/dlužníka platit. |
| --- | --- |

—

Potvrzení, že ručitel je právně i finančně nezávislý a je schopen dostát povinnosti kupujícího/dlužníka platit.

| — | Potvrzení, že ručitel nebude dotčen událostmi, předpisy nebo zásahem státu v zemi kupujícího/dlužníka. |
| --- | --- |

—

Potvrzení, že ručitel nebude dotčen událostmi, předpisy nebo zásahem státu v zemi kupujícího/dlužníka.

d)   Ujednání, článek 28

| 1. | Užitá technika omezení/vyloučení rizika |
| --- | --- |

1.

Užitá technika omezení/vyloučení rizika

| 2. | Užitý MEF |
| --- | --- |

2.

Užitý MEF

| 3. | Úplné vysvětlení, proč byla úvěrová rizika země v dané jednotlivé transakci buď externalizována/odstraněna, nebo omezena/vyloučena, a také vysvětlení toho, jak tato externalizace/odstranění nebo omezení/vyloučení úvěrových rizik země odůvodňuje použití dané minimální pojistné sazby. |
| --- | --- |

3.

Úplné vysvětlení, proč byla úvěrová rizika země v dané jednotlivé transakci buď externalizována/odstraněna, nebo omezena/vyloučena, a také vysvětlení toho, jak tato externalizace/odstranění nebo omezení/vyloučení úvěrových rizik země odůvodňuje použití dané minimální pojistné sazby.

e)   Ujednání, články 46 a 47

| 1. | Forma vázané pomoci (tj. rozvojová pomoc nebo předem smíšený úvěr nebo sdružené financování) |
| --- | --- |

1.

Forma vázané pomoci (tj. rozvojová pomoc nebo předem smíšený úvěr nebo sdružené financování)

| 2. | Celková úroveň zvýhodnění u financování vázané a částečně nevázané pomoci vypočtená v souladu s článkem 37 |
| --- | --- |

2.

Celková úroveň zvýhodnění u financování vázané a částečně nevázané pomoci vypočtená v souladu s článkem 37

| 3. | Diferencovaná diskontní sazba užitá pro výpočet zvýhodnění |
| --- | --- |

3.

Diferencovaná diskontní sazba užitá pro výpočet zvýhodnění

| 4. | Zacházení s platbami předem při výpočtu úrovně zvýhodnění |
| --- | --- |

4.

Zacházení s platbami předem při výpočtu úrovně zvýhodnění

| 5. | Omezení použití úvěrových linek |
| --- | --- |

5.

Omezení použití úvěrových linek

f)   Příloha II, článek 10

| 1. | Profil splácení |
| --- | --- |

1.

Profil splácení

| 2. | Frekvence splácení |
| --- | --- |

2.

Frekvence splácení

| 3. | Prodleva mezi počátkem úvěru a první splátkou jistiny |
| --- | --- |

3.

Prodleva mezi počátkem úvěru a první splátkou jistiny

| 4. | Podpora místních nákladů: platební podmínky a povaha podpory |
| --- | --- |

4.

Podpora místních nákladů: platební podmínky a povaha podpory

| 5. | Část projektu, která má být financována (se samostatnými informacemi o zavážce paliva, je-li to vhodné) |
| --- | --- |

5.

Část projektu, která má být financována (se samostatnými informacemi o zavážce paliva, je-li to vhodné)

| 6. | Jakékoli jiné příslušné informace (včetně odkazů na související případy) |
| --- | --- |

6.

Jakékoli jiné příslušné informace (včetně odkazů na související případy)

g)   Příloha IV, článek 6

| 1. | Podrobný popis projektu včetně konkrétního sektoru podle seznamu v dodatku 1 této odvětvové dohody o vývozních úvěrech, projektech v oblasti obnovitelných zdrojů energie a vodního hospodářství (příloha IV). |
| --- | --- |

1.

Podrobný popis projektu včetně konkrétního sektoru podle seznamu v dodatku 1 této odvětvové dohody o vývozních úvěrech, projektech v oblasti obnovitelných zdrojů energie a vodního hospodářství (příloha IV).

| 2. | Kompletní vysvětlení nezbytnosti zvláštních finančních podmínek. |
| --- | --- |

2.

Kompletní vysvětlení nezbytnosti zvláštních finančních podmínek.

| 3. | V případě úrokové sazby informace o výši příplatku k úrokové sazbě CIRR podle čl. 4 písm. b) nebo c) přílohy IV této odvětvové dohody o vývozních úvěrech, projektech v oblasti obnovitelných zdrojů energie a vodního hospodářství projektech. |
| --- | --- |

3.

V případě úrokové sazby informace o výši příplatku k úrokové sazbě CIRR podle čl. 4 písm. b) nebo c) přílohy IV této odvětvové dohody o vývozních úvěrech, projektech v oblasti obnovitelných zdrojů energie a vodního hospodářství projektech.

h)   Příloha X, článek 5

| 1. | Vysvětlení důvodu, proč jsou poskytovány podmínky financování projektu |
| --- | --- |

1.

Vysvětlení důvodu, proč jsou poskytovány podmínky financování projektu

| 2. | Hodnota smluv ve vztahu k zakázkám na klíč, částem subdodávek apod. |
| --- | --- |

2.

Hodnota smluv ve vztahu k zakázkám na klíč, částem subdodávek apod.

| 3. | Podrobný popis projektu |
| --- | --- |

3.

Podrobný popis projektu

| 4. | Typ krytí poskytnutého před počátkem úvěru |
| --- | --- |

4.

Typ krytí poskytnutého před počátkem úvěru

| 5. | Procento krytí politického rizika před počátkem úvěru |
| --- | --- |

5.

Procento krytí politického rizika před počátkem úvěru

| 6. | Procento krytí obchodního rizika před počátkem úvěru |
| --- | --- |

6.

Procento krytí obchodního rizika před počátkem úvěru

| 7. | Typ krytí poskytnutého po počátku úvěru |
| --- | --- |

7.

Typ krytí poskytnutého po počátku úvěru

| 8. | Procento krytí politického rizika po počátku úvěru |
| --- | --- |

8.

Procento krytí politického rizika po počátku úvěru

| 9. | Procento krytí obchodního rizika po počátku úvěru |
| --- | --- |

9.

Procento krytí obchodního rizika po počátku úvěru

| 10. | Délka období výstavby (připadá-li v úvahu) |
| --- | --- |

10.

Délka období výstavby (připadá-li v úvahu)

| 11. | Délka doby čerpání |
| --- | --- |

11.

Délka doby čerpání

| 12. | Vážený průměr doby splácení |
| --- | --- |

12.

Vážený průměr doby splácení

| 13. | Profil splácení |
| --- | --- |

13.

Profil splácení

| 14. | Frekvence splácení |
| --- | --- |

14.

Frekvence splácení

| 15. | Prodleva mezi počátkem úvěru a první splátkou jistiny |
| --- | --- |

15.

Prodleva mezi počátkem úvěru a první splátkou jistiny

| 16. | Procento jistiny splacené v polovině úvěrového období |
| --- | --- |

16.

Procento jistiny splacené v polovině úvěrového období

| 17. | Výše úroků kapitalizovaných před počátkem úvěru |
| --- | --- |

17.

Výše úroků kapitalizovaných před počátkem úvěru

| 18. | Jiné poplatky, které obdrží exportní úvěrová agentura, například závazkové provize (nepovinné s výjimkou transakcí s kupujícími ze zemí OECD s vysokým příjmem) |
| --- | --- |

18.

Jiné poplatky, které obdrží exportní úvěrová agentura, například závazkové provize (nepovinné s výjimkou transakcí s kupujícími ze zemí OECD s vysokým příjmem)

| 19. | Pojistná sazba (nepovinná s výjimkou transakcí s kupujícími ze zemí OECD s vysokým příjmem) |
| --- | --- |

19.

Pojistná sazba (nepovinná s výjimkou transakcí s kupujícími ze zemí OECD s vysokým příjmem)

| 20. | Potvrzení (a v případě potřeby i vysvětlení), že daná transakce zahrnuje/je charakterizována:






  — | Financováním konkrétní hospodářské jednotky, u které může věřitel uspokojivě předpokládat, že úvěr bude splácen z peněžních toků a výdělků této hospodářské jednotky a že aktiva této hospodářské jednotky mohou sloužit jako záruka úvěru. |
| --- | --- | --- |

20.

Potvrzení (a v případě potřeby i vysvětlení), že daná transakce zahrnuje/je charakterizována:

—

Financováním konkrétní hospodářské jednotky, u které může věřitel uspokojivě předpokládat, že úvěr bude splácen z peněžních toků a výdělků této hospodářské jednotky a že aktiva této hospodářské jednotky mohou sloužit jako záruka úvěru.

| — | Financováním vývozních transakcí (právně a hospodářsky) nezávislou projektovou společností, například účelově vytvořenou společností, s ohledem na investiční projekty vytvářející vlastní výnosy. |
| --- | --- |

—

Financováním vývozních transakcí (právně a hospodářsky) nezávislou projektovou společností, například účelově vytvořenou společností, s ohledem na investiční projekty vytvářející vlastní výnosy.

| — | Přiměřeným sdílením rizika partnery projektu, například soukromými nebo bonitními veřejnými akcionáři, vývozci, věřiteli a odběrateli včetně přiměřeného vlastního kapitálu. |
| --- | --- |

—

Přiměřeným sdílením rizika partnery projektu, například soukromými nebo bonitními veřejnými akcionáři, vývozci, věřiteli a odběrateli včetně přiměřeného vlastního kapitálu.

| — | Peněžním tokem projektu, který během celé doby splácení postačuje na pokrytí provozních nákladů a dluhové služby pro cizí kapitál. |
| --- | --- |

—

Peněžním tokem projektu, který během celé doby splácení postačuje na pokrytí provozních nákladů a dluhové služby pro cizí kapitál.

| — | Přednostním odečtením provozních nákladů a dluhové služby od výnosů projektu. |
| --- | --- |

—

Přednostním odečtením provozních nákladů a dluhové služby od výnosů projektu.

| — | Jiným než suverénním kupujícím/dlužníkem bez suverénní záruky za zaplacení. |
| --- | --- |

—

Jiným než suverénním kupujícím/dlužníkem bez suverénní záruky za zaplacení.

| — | Majetkovými cennými papíry pro výnosy/aktiva projektu, například postoupení, zástavy, účty výnosů. |
| --- | --- |

—

Majetkovými cennými papíry pro výnosy/aktiva projektu, například postoupení, zástavy, účty výnosů.

| — | Omezeným nebo žádným postihem sponzorů akcionářů ze soukromého sektoru/sponzorů projektu po jeho ukončení. |
| --- | --- |

—

Omezeným nebo žádným postihem sponzorů akcionářů ze soukromého sektoru/sponzorů projektu po jeho ukončení.

i)   Příloha X, článek 5, pro projekty v zemích OECD s vysokým příjmem

| 1. | Celková částka syndikovaného úvěru v rámci daného projektu včetně státních a soukromých věřitelů |
| --- | --- |

1.

Celková částka syndikovaného úvěru v rámci daného projektu včetně státních a soukromých věřitelů

| 2. | Celková částka syndikovaného úvěru od soukromých věřitelů |
| --- | --- |

2.

Celková částka syndikovaného úvěru od soukromých věřitelů

| 3. | Procento syndikace úvěru poskytnuté účastníky |
| --- | --- |

3.

Procento syndikace úvěru poskytnuté účastníky

| 4. | Potvrzení o tom, že:






  — | Pokud jde o účast na syndikaci úvěru se soukromými finančními institucemi, které nevyužívají státní podporu vývozních úvěrů, je účastník menšinovým partnerem se stejným postavením po celou dobu trvání úvěru. |
| --- | --- | --- |

4.

Potvrzení o tom, že:

—

Pokud jde o účast na syndikaci úvěru se soukromými finančními institucemi, které nevyužívají státní podporu vývozních úvěrů, je účastník menšinovým partnerem se stejným postavením po celou dobu trvání úvěru.

| — | Pojistná sazba podle položky 19 výše se nepodbízí financování dostupnému na soukromém trhu a odpovídá příslušným sazbám účtovaným jinými soukromými finančními institucemi, které se účastní syndikace. |
| --- | --- |

—

Pojistná sazba podle položky 19 výše se nepodbízí financování dostupnému na soukromém trhu a odpovídá příslušným sazbám účtovaným jinými soukromými finančními institucemi, které se účastní syndikace.

---

(1)  Uveďte, o kolik násobků 40 milionů SDR daná hodnota převyšuje 280 milionů SDR – například 410 milionů SDR bude oznámeno jako kategorie XV + 4.

PŘÍLOHA VI

VÝPOČET MINIMÁLNÍCH POJISTNÝCH SAZEB

Příslušná minimální pojistná sazba pro vývozní úvěr se vypočte podle následujícího vzorce:

minimální pojistná sazba = ((a * HOR) + b) * (PC/0,95) * QPF * PCF * (1- MEF) * BRF

kde:

| — | a a b jsou koeficienty spojované s příslušnou kategorií rizika země |
| --- | --- |

—

a a b jsou koeficienty spojované s příslušnou kategorií rizika země

| — | HOR je horizont rizika |
| --- | --- |

—

HOR je horizont rizika

| — | PC je procento krytí |
| --- | --- |

—

PC je procento krytí

| — | QPF je faktor kvality produktu |
| --- | --- |

—

QPF je faktor kvality produktu

| — | PCF je faktor procenta krytí |
| --- | --- |

—

PCF je faktor procenta krytí

| — | MEF je faktor omezení nebo vyloučení rizika země |
| --- | --- |

—

MEF je faktor omezení nebo vyloučení rizika země

| — | BRF je faktor krytí rizika kupujícího |
| --- | --- |

—

BRF je faktor krytí rizika kupujícího

Hodnoty koeficientů a a b jsou uvedeny v následující tabulce:

| | Kategorie rizika země |
| --- | --- |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| a | Nevztahuje se | 0,100 | 0,225 | 0,392 | 0,585 | 0,780 | 0,950 | 1,120 |
| b | Nevztahuje se | 0,350 | 0,350 | 0,400 | 0,500 | 0,800 | 1,200 | 1,800 |

Kategorie rizika země

0

1

2

3

4

5

6

7

a

Nevztahuje se

0,100

0,225

0,392

0,585

0,780

0,950

1,120

b

Nevztahuje se

0,350

0,350

0,400

0,500

0,800

1,200

1,800

Horizont rizika (HOR) se vypočte následujícím způsobem:

| | U standardních profilů splácení (tj. stejné pololetní splátky jistiny):
  HOR = (délka doby čerpání * 0,5) + délka doby splácení |
| --- | --- |

U standardních profilů splácení (tj. stejné pololetní splátky jistiny):

HOR = (délka doby čerpání * 0,5) + délka doby splácení

| | U nestandardních profilů splácení se vypočte ekvivalentní doba splácení (vyjádřená ve stejných pololetních splátkách) podle následujícího vzorce
  HOR = (vážený průměr doby splácení - 0,25)/0,5 |
| --- | --- |

U nestandardních profilů splácení se vypočte ekvivalentní doba splácení (vyjádřená ve stejných pololetních splátkách) podle následujícího vzorce

HOR = (vážený průměr doby splácení - 0,25)/0,5

Na výpočet nemá vliv to, zda jsou ve vzorci užity roky nebo měsíce, pokud je pro dobu čerpání i dobu splácení užita stejná jednotka.

Procento krytí (PC) vyjádřené desetinnou hodnotou (tj. 95 % je vyjádřeno jako 0,95)

Faktor kvality produktu (QPF) lze odvodit z následující tabulky:

| | Kategorie rizika země |
| --- | --- |
| Kvalita produktu | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| Podstandardní | Nevztahuje se | 0,9965 | 0,9935 | 0,9850 | 0,9825 | 0,9825 | 0,9800 | 0,9800 |
| Standardní | Nevztahuje se | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 |
| Nadstandardní | Nevztahuje se | 1,0035 | 1,0065 | 1,0150 | 1,0175 | 1,0175 | 1,0200 | 1,0200 |

Kategorie rizika země

Kvalita produktu

0

1

2

3

4

5

6

7

Podstandardní

Nevztahuje se

0,9965

0,9935

0,9850

0,9825

0,9825

0,9800

0,9800

Standardní

Nevztahuje se

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

Nadstandardní

Nevztahuje se

1,0035

1,0065

1,0150

1,0175

1,0175

1,0200

1,0200

Faktor procenta krytí (PCF) se stanoví následujícím způsobem:

| | Pro PC <= 0,95, PCF = 1 |
| --- | --- |

Pro PC <= 0,95, PCF = 1

| | Pro PC > 0,95, PCF = 1 + ((PC - 0,95)/0,05) * koeficient procenta krytí) |
| --- | --- |

Pro PC > 0,95, PCF = 1 + ((PC - 0,95)/0,05) * koeficient procenta krytí)

| | Kategorie rizika země |
| --- | --- |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| Koeficient procenta krytí | Nevztahuje se | 0,00000 | 0,00337 | 0,00489 | 0,01639 | 0,03657 | 0,05878 | 0,08598 |

Kategorie rizika země

0

1

2

3

4

5

6

7

Koeficient procenta krytí

Nevztahuje se

0,00000

0,00337

0,00489

0,01639

0,03657

0,05878

0,08598

Faktor omezení nebo vyloučení rizika země (MEF) se stanoví následujícím způsobem:

| | U vývozních úvěrů, u nichž se neuplatňuje faktor omezení rizika země, se MEF = 0 |
| --- | --- |

U vývozních úvěrů, u nichž se neuplatňuje faktor omezení rizika země, se MEF = 0

| | U vývozních úvěrů, u nichž se faktor omezení rizika země uplatňuje, se MEF stanoví podle kritérií uvedených v příloze VIII. |
| --- | --- |

U vývozních úvěrů, u nichž se faktor omezení rizika země uplatňuje, se MEF stanoví podle kritérií uvedených v příloze VIII.

Faktor krytí rizika kupujícího (BRF) se stanoví následujícím způsobem:

| | V případech, kdy je krytí rizika kupujícího zcela vyloučeno, se BRF = 0,90 |
| --- | --- |

V případech, kdy je krytí rizika kupujícího zcela vyloučeno, se BRF = 0,90

| | V případech, kdy krytí rizika kupujícího není vyloučeno, se BRF = 1 |
| --- | --- |

V případech, kdy krytí rizika kupujícího není vyloučeno, se BRF = 1

PŘÍLOHA VII

KRITÉRIA A PODMÍNKY POUŽÍVÁNÍ KLASIFIKACE RIZIKA ZEMĚ ZOHLEDŇUJÍCÍ ZÁRUKU TŘETÍ ZEMĚ ČI MULTILATERÁLNÍ NEBO REGIONÁLNÍ INSTITUCE

ÚČEL

Tato příloha stanoví kritéria a podmínky použití klasifikace rizika země zohledňující třetí zemi či multilaterální nebo regionální instituci v roli ručitele podle situací popsaných v čl. 24 písm. e) první a druhé odrážce ujednání.

POUŽITÍ

Klasifikace rizika země zohledňující třetí zemi v roli ručitele

Případ 1:   Záruka za celou rizikovou částku

V případech, kdy subjekt sídlící mimo zemi kupujícího/dlužníka poskytne jistotu ve formě záruky na celou rizikovou částku (tj. jistinu i úrok), může být jako platná klasifikace rizika země užita klasifikace země, ve které sídlí ručitel, jsou-li splněna následující kritéria:

| — | Záruka kryje celou délku úvěru. |
| --- | --- |

—

Záruka kryje celou délku úvěru.

| — | Záruka je neodvolatelná, bezpodmínečná a je poskytnuta na vyžádání. |
| --- | --- |

—

Záruka je neodvolatelná, bezpodmínečná a je poskytnuta na vyžádání.

| — | Záruka je právně platná a vymahatelná v jurisdikci země ručitele. |
| --- | --- |

—

Záruka je právně platná a vymahatelná v jurisdikci země ručitele.

| — | Záruka kryje všech pět úvěrových rizik země vztahujících se k zemi kupujícího/dlužníka. |
| --- | --- |

—

Záruka kryje všech pět úvěrových rizik země vztahujících se k zemi kupujícího/dlužníka.

| — | Ručitel je s ohledem na rozsah zajišťovaného úvěru důvěryhodný. |
| --- | --- |

—

Ručitel je s ohledem na rozsah zajišťovaného úvěru důvěryhodný.

| — | Na ručitele se vztahují předpisy v oblasti měnové regulace a převodů platným v zemi, kde sídlí. |
| --- | --- |

—

Na ručitele se vztahují předpisy v oblasti měnové regulace a převodů platným v zemi, kde sídlí.

| — | Pokud je ručitel dceřinou/mateřskou společností subjektu, za který ručí, určí účastníci případ od případu: 1) zda je dceřiná/mateřská společnost vzhledem ke vztahu mezi dceřinou/mateřskou společností a stupněm právního závazku mateřské společnosti právně a finančně nezávislá a je schopna dostát svým finančním závazkům; 2) zda by dceřiná/mateřská společnost mohla být dotčena lokálními událostmi, předpisy nebo zásahem státu v dané zemi, a 3) zda se v případě neplnění bude za dlužníka považovat ústředí společnosti. |
| --- | --- |

—

Pokud je ručitel dceřinou/mateřskou společností subjektu, za který ručí, určí účastníci případ od případu: 1) zda je dceřiná/mateřská společnost vzhledem ke vztahu mezi dceřinou/mateřskou společností a stupněm právního závazku mateřské společnosti právně a finančně nezávislá a je schopna dostát svým finančním závazkům; 2) zda by dceřiná/mateřská společnost mohla být dotčena lokálními událostmi, předpisy nebo zásahem státu v dané zemi, a 3) zda se v případě neplnění bude za dlužníka považovat ústředí společnosti.

Případ 2:   Záruka v omezené výši

V případech, kdy subjekt sídlící mimo zemi kupujícího/dlužníka poskytne jistotu ve formě záruky pouze na část rizikové částky (tj. jistiny i úroku), může být jako platná klasifikace rizika země pro danou část úvěru, které se záruka týká, použita klasifikace země, ve které sídlí ručitel. Vedle kritérií uvedených v případě 1 lze použít klasifikaci země ručitele pouze v případě, že částka, které se záruka týká (částka jistiny plus příslušný úrok), se rovná buď: 1) nejméně 10 % jistiny plus příslušný úrok; nebo 2) jistině v hodnotě pět milionů SDR plus příslušný úrok v případě, že hodnota transakce přesáhne 50 milionů SDR.

U částky, které se záruka netýká, se platná klasifikace rizika země řídí podle země kupujícího.

Klasifikace rizika země zohledňující multilaterální nebo regionální instituci

Případ 1:   Záruka za celou rizikovou částku

V případech, kdy je jistota ve formě záruky od klasifikované multilaterální nebo regionální instituce poskytována na celou rizikovou částku (tj. jistinu i úrok), může být jako platná klasifikace rizika země použita klasifikace země, ve které daná multilaterální nebo regionální instituce sídlí, jsou-li splněna následující kritéria:

| — | Záruka kryje celou délku úvěru. |
| --- | --- |

—

Záruka kryje celou délku úvěru.

| — | Záruka je neodvolatelná, bezpodmínečná a je poskytnuta na vyžádání. |
| --- | --- |

—

Záruka je neodvolatelná, bezpodmínečná a je poskytnuta na vyžádání.

| — | Záruka kryje všech pět úvěrových rizik země vztahujících se k zemi kupujícího/dlužníka. |
| --- | --- |

—

Záruka kryje všech pět úvěrových rizik země vztahujících se k zemi kupujícího/dlužníka.

| — | Ručitel přijal právní závazek za úvěr v plné výši. |
| --- | --- |

—

Ručitel přijal právní závazek za úvěr v plné výši.

| — | Splátky se hradí přímo věřiteli. |
| --- | --- |

—

Splátky se hradí přímo věřiteli.

Případ 2:   Záruka v omezené výši

V případech, kdy je jistota ve formě záruky od klasifikované multilaterální nebo regionální instituce poskytována na část rizikové částky (tj. jistiny i úroku), může být jako platná klasifikace rizika země pro danou část úvěru, které se záruka týká, použita klasifikace země, ve které sídlí daná multilaterální nebo regionální instituce. Vedle kritérií uvedených v případě 1 lze použít klasifikaci multilaterální nebo regionální instituce pouze v případě, že částka, které se záruka týká (částka jistiny plus příslušný úrok), se rovná buď: 1) nejméně 10 % jistiny plus příslušný úrok; nebo 2) jistině v hodnotě pět milionů SDR plus příslušný úrok v případě, že hodnota transakce přesáhne 50 milionů SDR.

U částky, které se záruka netýká, se platná klasifikace rizika země řídí podle země kupujícího.

Případ 3:   Multilaterální nebo regionální instituce v roli dlužníka

V případě, že je dlužníkem klasifikovaná multilaterální nebo regionální instituce, se může platná klasifikace rizika země řídit podle této multilaterální nebo regionální instituce.

Klasifikace multilaterálních nebo regionálních institucí

Multilaterální a regionální instituce jsou způsobilé ke klasifikaci v případech, že daná instituce celkově nepodléhá předpisům v oblasti měnové regulace a převodů platným v zemi, kde sídlí. Tyto instituce budou zařazeny do kategorií rizika země 0 až 7 případ od případu podle zhodnocení příslušných rizik každé z nich a s přihlédnutím k tomu, zda:

| — | je daná instituce právně a finančně nezávislá, |
| --- | --- |

—

je daná instituce právně a finančně nezávislá,

| — | jsou veškerá aktiva dané instituce chráněna před znárodněním nebo konfiskací, |
| --- | --- |

—

jsou veškerá aktiva dané instituce chráněna před znárodněním nebo konfiskací,

| — | má tato instituce úplnou svobodu v oblasti převádění a směny finančních prostředků, |
| --- | --- |

—

má tato instituce úplnou svobodu v oblasti převádění a směny finančních prostředků,

| — | tato instituce nepodléhá zásahům vlády ve státě, kde sídlí, |
| --- | --- |

—

tato instituce nepodléhá zásahům vlády ve státě, kde sídlí,

| — | má tato instituce daňovou imunitu a |
| --- | --- |

—

má tato instituce daňovou imunitu a

| — | jsou všechny členské státy této instituce povinny poskytnout další kapitál s cílem dostát závazkům této instituce. |
| --- | --- |

—

jsou všechny členské státy této instituce povinny poskytnout další kapitál s cílem dostát závazkům této instituce.

Toto hodnocení by mělo zohlednit rovněž historii splácení v případech neplnění v důsledku úvěrového rizika země buď v zemi, kde daná instituce sídlí, nebo v zemi kupujícího/dlužníka, a veškeré ostatní faktory, které mohou být v procesu hodnocení považovány za relevantní.

Seznam klasifikovaných multilaterálních a regionálních institucí není uzavřený a kterýkoli účastník může navrhnout instituci k přezkoumání podle výše uvedených kritérií. Účastníci klasifikaci multilaterálních a regionálních institucí zveřejňují.

PŘÍLOHA VIII

KRITÉRIA A PODMÍNKY POUŽITÍ OMEZENÍ/VYLOUČENÍ RIZIKA ZEMĚ PŘI VÝPOČTU MINIMÁLNÍCH POJISTNÝCH SAZEB

ÚČEL

Tato příloha uvádí podrobné informace o využití technik omezení/vyloučení úvěrového rizika země, jejichž seznam je uveden v čl. 28 písm. b) ujednání a které zahrnují kritéria, podmínky a konkrétní okolnosti vztahující se k jejich využití a rovněž platné MEF.

VŠEOBECNÉ POUŽITÍ

Pro všechny techniky omezení/vyloučení úvěrového rizika země, jejichž seznam je uveden v čl. 28 písm. b) ujednání, platí, že:

| — | Na seznamu je uvedena maximální výše MEF, které by bylo možno dosáhnout za optimálních podmínek, a která by měla být odůvodněna případ od případu. |
| --- | --- |

—

Na seznamu je uvedena maximální výše MEF, které by bylo možno dosáhnout za optimálních podmínek, a která by měla být odůvodněna případ od případu.

| — | Účastníci by měli zjistit, zda jsou uvedená bezpečnostní opatření v jejich právním/soudním prostředí platně vymahatelná. |
| --- | --- |

—

Účastníci by měli zjistit, zda jsou uvedená bezpečnostní opatření v jejich právním/soudním prostředí platně vymahatelná.

| — | Minimální pojistné sazby vyplývající z užití technik omezení/vyloučení úvěrového rizika země nebudou nižší než ceny na soukromém trhu za obdobných podmínek. |
| --- | --- |

—

Minimální pojistné sazby vyplývající z užití technik omezení/vyloučení úvěrového rizika země nebudou nižší než ceny na soukromém trhu za obdobných podmínek.

| — | V případě, že je určitá transakce souběžně financována jinými zdroji, je s jakoukoli jistotou zadrženou v souvislosti se státem poskytovaným vývozním úvěrem zacházeno alespoň stejně jako s obdobnou jistotou v držení těchto jiných zdrojů. |
| --- | --- |

—

V případě, že je určitá transakce souběžně financována jinými zdroji, je s jakoukoli jistotou zadrženou v souvislosti se státem poskytovaným vývozním úvěrem zacházeno alespoň stejně jako s obdobnou jistotou v držení těchto jiných zdrojů.

ZVLÁŠTNÍ POUŽITÍ

1.   Struktura zahraničních budoucích peněžních toků v kombinaci se zahraničními účty u třetích stran

Definice:

Písemný dokument, jako například listina o převodu, listina o vzdání se práva nebo ujednání o správě majetku, zapečetěný a doručený třetí straně, tj. osobě, která není stranou tohoto nástroje, k jehož účinnosti je nezbytné, aby ho tato třetí strana měla v držení až do splnění určitých podmínek a pak ho vydala druhé straně nástroje. Tato technika může při splnění následujících kritérií s přihlédnutím k ostatním vyjmenovaným faktorům snížit nebo vyloučit převodní rizika, zejména u zemí zařazených do kategorií s vyšším rizikem.

Kritéria:

| — | Účet u třetích stran se vztahuje k projektům, z nichž plynou zisky v cizí měně, a toky na účet u třetích stran generuje projekt sám nebo jiné zahraniční vývozní pohledávky. |
| --- | --- |

—

Účet u třetích stran se vztahuje k projektům, z nichž plynou zisky v cizí měně, a toky na účet u třetích stran generuje projekt sám nebo jiné zahraniční vývozní pohledávky.

| — | Účet u třetích stran je veden v zahraničí, tj. v jiné zemi než v zemi kupujícího/dlužníka, kde je jen velmi nízké převodní nebo jiné riziko země (tj. země zařazená do kategorie 0). |
| --- | --- |

—

Účet u třetích stran je veden v zahraničí, tj. v jiné zemi než v zemi kupujícího/dlužníka, kde je jen velmi nízké převodní nebo jiné riziko země (tj. země zařazená do kategorie 0).

| — | Účet u třetích stran je veden v renomované bance, která není přímo ani nepřímo ovládána zájmy kupujícího/dlužníka ani zemí kupujícího/dlužníka. |
| --- | --- |

—

Účet u třetích stran je veden v renomované bance, která není přímo ani nepřímo ovládána zájmy kupujícího/dlužníka ani zemí kupujícího/dlužníka.

| — | Financování účtu je zabezpečeno dlouhodobými nebo jinými vhodnými smlouvami. |
| --- | --- |

—

Financování účtu je zabezpečeno dlouhodobými nebo jinými vhodnými smlouvami.

| — | Kombinace zdrojů příjmů (tj. generovaných projektem samotným nebo ostatními zdroji) kupujícího/dlužníka, které protékají přes účet, jsou denominovány ve valutách, lze se důvodně domnívat, že jejich souhrn bude dostačovat na pokrytí dluhové služby po celou dobu trvání úvěru, a pocházejí od jednoho nebo více důvěryhodných zahraničních zákazníků sídlících v zemi s nižším rizikem než je země kupujícího/dlužníka (tj. zpravidla země zařazené do kategorie 0). |
| --- | --- |

—

Kombinace zdrojů příjmů (tj. generovaných projektem samotným nebo ostatními zdroji) kupujícího/dlužníka, které protékají přes účet, jsou denominovány ve valutách, lze se důvodně domnívat, že jejich souhrn bude dostačovat na pokrytí dluhové služby po celou dobu trvání úvěru, a pocházejí od jednoho nebo více důvěryhodných zahraničních zákazníků sídlících v zemi s nižším rizikem než je země kupujícího/dlužníka (tj. zpravidla země zařazené do kategorie 0).

| — | Kupující/dlužník neodvolatelně instruuje zahraniční zákazníky, aby zasílali úhradu přímo na tento účet (tj. platby nejsou přeposílány přes účet ovládaný kupujícím/dlužníkem ani přes jeho zemi). |
| --- | --- |

—

Kupující/dlužník neodvolatelně instruuje zahraniční zákazníky, aby zasílali úhradu přímo na tento účet (tj. platby nejsou přeposílány přes účet ovládaný kupujícím/dlužníkem ani přes jeho zemi).

| — | Na tomto účtu musí být vedeny prostředky, jejichž výše se rovná nejméně šesti měsícům dluhové služby. V případech, kdy jsou v rámci struktury financování projektu užity pružné podmínky splácení, je na tomto účtu nutno vést částku odpovídající skutečné šestiměsíční dluhové službě v souladu s těmito pružnými podmínkami, přičemž tato částka může v průběhu času kolísat v závislosti na profilu dluhové služby. |
| --- | --- |

—

Na tomto účtu musí být vedeny prostředky, jejichž výše se rovná nejméně šesti měsícům dluhové služby. V případech, kdy jsou v rámci struktury financování projektu užity pružné podmínky splácení, je na tomto účtu nutno vést částku odpovídající skutečné šestiměsíční dluhové službě v souladu s těmito pružnými podmínkami, přičemž tato částka může v průběhu času kolísat v závislosti na profilu dluhové služby.

| — | Kupující/dlužník má k tomuto účtu omezený přístup (tj. až poté, co je uhrazena dluhová služba vztahující se k danému úvěru). |
| --- | --- |

—

Kupující/dlužník má k tomuto účtu omezený přístup (tj. až poté, co je uhrazena dluhová služba vztahující se k danému úvěru).

| — | Výnosy uložené na tomto účtu jsou po celou dobu trvání úvěru postupovány věřiteli jako přímému příjemci. |
| --- | --- |

—

Výnosy uložené na tomto účtu jsou po celou dobu trvání úvěru postupovány věřiteli jako přímému příjemci.

| — | Na otevření tohoto účtu byla vydána všechna zákonem požadovaná povolení místních a veškerých ostatních příslušných orgánů. |
| --- | --- |

—

Na otevření tohoto účtu byla vydána všechna zákonem požadovaná povolení místních a veškerých ostatních příslušných orgánů.

| — | Zahraniční účet u třetích stran ani smluvní ujednání nesmí být podmíněné nebo odvolatelné nebo s omezeným trváním. |
| --- | --- |

—

Zahraniční účet u třetích stran ani smluvní ujednání nesmí být podmíněné nebo odvolatelné nebo s omezeným trváním.

Další faktory, které je nutno zohlednit:

Tato technika se užije s ohledem na posouzení výše uvedených charakteristik případ od případu a s ohledem mimo jiné na následující faktory:

| — | zemi, kupujícího/dlužníka (tj. veřejný nebo soukromý subjekt), odvětví, zranitelnost ve vztahu k příslušným produktům nebo službám včetně jejich dostupnosti po celou dobu trvání úvěru, zákazníky, |
| --- | --- |

—

zemi, kupujícího/dlužníka (tj. veřejný nebo soukromý subjekt), odvětví, zranitelnost ve vztahu k příslušným produktům nebo službám včetně jejich dostupnosti po celou dobu trvání úvěru, zákazníky,

| — | právní struktury, například zda je příslušný mechanismus dostatečně imunní proti vlivu kupujícího/dlužníka nebo jeho země, |
| --- | --- |

—

právní struktury, například zda je příslušný mechanismus dostatečně imunní proti vlivu kupujícího/dlužníka nebo jeho země,

| — | do jaké míry bude daná technika předmětem zásahů, obnov nebo zrušení ze strany státu, |
| --- | --- |

—

do jaké míry bude daná technika předmětem zásahů, obnov nebo zrušení ze strany státu,

| — | zda bude účet dostatečně chráněn proti rizikům souvisejícím s projektem, |
| --- | --- |

—

zda bude účet dostatečně chráněn proti rizikům souvisejícím s projektem,

| — | částku, která bude plynout na účet, a mechanismus pokračování odpovídajícího přísunu, |
| --- | --- |

—

částku, která bude plynout na účet, a mechanismus pokračování odpovídajícího přísunu,

| — | situaci ve vztahu k Pařížskému klubu (například možnost výjimky), |
| --- | --- |

—

situaci ve vztahu k Pařížskému klubu (například možnost výjimky),

| — | možný dopad jiných rizik země než převodního rizika, |
| --- | --- |

—

možný dopad jiných rizik země než převodního rizika,

| — | ochranu před riziky země, v níž je účet veden, |
| --- | --- |

—

ochranu před riziky země, v níž je účet veden,

| — | smlouvy se zákazníky včetně jejich povahy a trvání a |
| --- | --- |

—

smlouvy se zákazníky včetně jejich povahy a trvání a

| — | celkovou částku předpokládaných zahraničních zisků ve vztahu k celkové výši úvěru. |
| --- | --- |

—

celkovou částku předpokládaných zahraničních zisků ve vztahu k celkové výši úvěru.

Platné MEF

Maximální platný MEF činí 0,20 s výjimkou následujících případů:

| | Zvláštní případ 1: Pokud jsou splněna všechna následující doplňková kritéria, rovná se maximální platný MEF 0,40:






  — | Věřitel má přednostní právo na daný zahraniční účet u třetích stran i na uzavřené dlouhodobé smlouvy. |
| --- | --- | --- |

Zvláštní případ 1: Pokud jsou splněna všechna následující doplňková kritéria, rovná se maximální platný MEF 0,40:

—

Věřitel má přednostní právo na daný zahraniční účet u třetích stran i na uzavřené dlouhodobé smlouvy.

| — | Kupující/dlužník je soukromý subjekt ve více než 80 % soukromém vlastnictví. |
| --- | --- |

—

Kupující/dlužník je soukromý subjekt ve více než 80 % soukromém vlastnictví.

| — | Předpokládaný průměrný poměr úvěrového krytí (LLCR) v době splatnosti činí buď nejméně 2,5:1 nebo průměrný předpokládaný LLCR činí nejméně 2,0:1 a předpokládaný poměr ročního koeficientu krytí dluhové služby (ADSCR) po počátku úvěru nikdy neklesne pod 1,0 (1). |
| --- | --- |

—

Předpokládaný průměrný poměr úvěrového krytí (LLCR) v době splatnosti činí buď nejméně 2,5:1 nebo průměrný předpokládaný LLCR činí nejméně 2,0:1 a předpokládaný poměr ročního koeficientu krytí dluhové služby (ADSCR) po počátku úvěru nikdy neklesne pod 1,0 (1).

| — | Na účtu u třetích stran jsou uloženy předfinancované prostředky pokrývající minimálně 12 měsíců dluhové služby, které budou doplňovány po každé výzvě k provedení úhrady z těchto předfinancovaných prostředků. |
| --- | --- |

—

Na účtu u třetích stran jsou uloženy předfinancované prostředky pokrývající minimálně 12 měsíců dluhové služby, které budou doplňovány po každé výzvě k provedení úhrady z těchto předfinancovaných prostředků.

| | Zvláštní případ 2: Pokud jsou splněna všechna následující doplňková kritéria, rovná se maximální platný MEF 0,30:






  — | Buď se průměrný LLCR rovná nejméně 1,75:1, nebo jsou na účtu u třetích stran uloženy předfinancované prostředky pokrývající minimálně 9 měsíců dluhové služby, které budou doplňovány po každé výzvě k provedení úhrady z těchto předfinancovaných prostředků. |
| --- | --- | --- |

Zvláštní případ 2: Pokud jsou splněna všechna následující doplňková kritéria, rovná se maximální platný MEF 0,30:

—

Buď se průměrný LLCR rovná nejméně 1,75:1, nebo jsou na účtu u třetích stran uloženy předfinancované prostředky pokrývající minimálně 9 měsíců dluhové služby, které budou doplňovány po každé výzvě k provedení úhrady z těchto předfinancovaných prostředků.

2.   Zajištění zahraniční valutou

Definice:

Jistota ve formě zahraničních zástav se zástavním právem v prvním nebo druhém pořadí nebo postoupení cenných papírů držených v zahraničí akcionářem kupujícího/dlužníka nebo kupujícím/dlužníkem samotným, popřípadě hotovost ve formě vkladu na zahraničním účtu.

Kritéria:

| — | Uvedené cenné papíry jsou definovány jako veřejně obchodovatelné akcie a obligace vydané subjekty, které sídlí mimo zemi kupujícího/dlužníka v zemi s nižším rizikem, a obchodované na burzách v zemích zařazených do kategorie 0. |
| --- | --- |

—

Uvedené cenné papíry jsou definovány jako veřejně obchodovatelné akcie a obligace vydané subjekty, které sídlí mimo zemi kupujícího/dlužníka v zemi s nižším rizikem, a obchodované na burzách v zemích zařazených do kategorie 0.

| — | Hotovost je definována jako vklady ve valutách platných v zemích zařazených do kategorie 0 nebo vládní dluhopisy v těchto valutách vydané zeměmi zařazenými do kategorie 0. |
| --- | --- |

—

Hotovost je definována jako vklady ve valutách platných v zemích zařazených do kategorie 0 nebo vládní dluhopisy v těchto valutách vydané zeměmi zařazenými do kategorie 0.

| — | Jistota je nepodmíněná a neodvolatelná po celou dobu trvání úvěru. |
| --- | --- |

—

Jistota je nepodmíněná a neodvolatelná po celou dobu trvání úvěru.

| — | Země, kde je jistota umístěna, je zařazena do kategorie s nižším rizikem než země kupujícího/dlužníka a za obvyklých okolností by byla zařazena do kategorie 0. |
| --- | --- |

—

Země, kde je jistota umístěna, je zařazena do kategorie s nižším rizikem než země kupujícího/dlužníka a za obvyklých okolností by byla zařazena do kategorie 0.

| — | Jistota je mimo dosah a jurisdikci kupujícího/dlužníka. |
| --- | --- |

—

Jistota je mimo dosah a jurisdikci kupujícího/dlužníka.

| — | Obezřetně zhodnocená předpokládaná tržní hodnota cenných papírů odpovídá po celou dobu splácení částce neuhrazené pohledávky kryté danou jistotou. |
| --- | --- |

—

Obezřetně zhodnocená předpokládaná tržní hodnota cenných papírů odpovídá po celou dobu splácení částce neuhrazené pohledávky kryté danou jistotou.

| — | Hotovostní vklad ani obezřetnostní hodnota předmětných cenných papírů (která by měla pokrývat jistinu i úrok) bude za všech okolností rovna buď (1) nejméně 10 % výše jistiny plus příslušný úrok nebo (2) hodnotě jistiny ve výši pěti milionů SDR plus příslušný úrok v případě, že hodnota dané transakce přesáhne 50 milionů SDR. |
| --- | --- |

—

Hotovostní vklad ani obezřetnostní hodnota předmětných cenných papírů (která by měla pokrývat jistinu i úrok) bude za všech okolností rovna buď (1) nejméně 10 % výše jistiny plus příslušný úrok nebo (2) hodnotě jistiny ve výši pěti milionů SDR plus příslušný úrok v případě, že hodnota dané transakce přesáhne 50 milionů SDR.

| — | Jistotu lze legálně a bezpodmínečně realizovat v jakémkoli případě neplnění (tj. v důsledku úvěrového rizika země v zemi kupujícího/dlužníka). |
| --- | --- |

—

Jistotu lze legálně a bezpodmínečně realizovat v jakémkoli případě neplnění (tj. v důsledku úvěrového rizika země v zemi kupujícího/dlužníka).

| — | Výnosy z cenných papírů nebo z hotovostních vkladů lze bez omezení převést na měnu úvěru nebo na jinou valutu. |
| --- | --- |

—

Výnosy z cenných papírů nebo z hotovostních vkladů lze bez omezení převést na měnu úvěru nebo na jinou valutu.

| — | V případě neplnění se cenné papíry převedou přímo na věřitele, nebo je hotovostní vklad v příslušné výši vyplacen přímo věřiteli. |
| --- | --- |

—

V případě neplnění se cenné papíry převedou přímo na věřitele, nebo je hotovostní vklad v příslušné výši vyplacen přímo věřiteli.

Další faktory, které je nutno zohlednit:

Tato technika se zpravidla vztahuje na všechny země, kupující/dlužníky a odvětví v závislosti na posouzení výše uvedených charakteristik případ od případu a mimo jiných faktorů i s ohledem na:

| — | Dopady vlastnictví (veřejný nebo soukromý subjekt) předmětných cenných papírů nebo hotovostního vkladu, například s ohledem na pravděpodobnost realizace této jistoty v případě, že dlužníkem je veřejný subjekt. |
| --- | --- |

—

Dopady vlastnictví (veřejný nebo soukromý subjekt) předmětných cenných papírů nebo hotovostního vkladu, například s ohledem na pravděpodobnost realizace této jistoty v případě, že dlužníkem je veřejný subjekt.

| — | Potenciální hodnotu cenných papírů a pravděpodobnost jejich realizace ve vztahu k danému subjektu, odvětví a zemi, z níž pocházejí. |
| --- | --- |

—

Potenciální hodnotu cenných papírů a pravděpodobnost jejich realizace ve vztahu k danému subjektu, odvětví a zemi, z níž pocházejí.

| — | Právní prostředí. |
| --- | --- |

—

Právní prostředí.

Platné MEF

Konkrétní MEF, které budou použity:

| — | budou odrážet stupeň potenciální externalizace, která bude mimo jiné závislá na zachování hodnoty daných aktiv a také na potenciálních nejistých faktorech z hlediska realizace této jistoty, |
| --- | --- |

—

budou odrážet stupeň potenciální externalizace, která bude mimo jiné závislá na zachování hodnoty daných aktiv a také na potenciálních nejistých faktorech z hlediska realizace této jistoty,

| — | se stanoví případ od případu tak, aby odrážely mimo jiné hodnotu jistoty poskytnuté na hodnotu jistiny úvěru a příslušnou klasifikaci rizika země, ve které je jistota umístěna. |
| --- | --- |

—

se stanoví případ od případu tak, aby odrážely mimo jiné hodnotu jistoty poskytnuté na hodnotu jistiny úvěru a příslušnou klasifikaci rizika země, ve které je jistota umístěna.

Hodnota hotovostní jistoty bude akceptována v maximální výši 80 % a hodnota akcií nebo obligací bude akceptována v maximální výši 35 % obezřetného ocenění.

3.   Zajištění na základě zahraničních aktiv

Definice:

Jistota ve formě přednostních hypoték na nemovitá aktiva držená v zahraničí.

Kritéria:

| — | Jistota je nepodmíněná a neodvolatelná po celou dobu trvání úvěru. |
| --- | --- |

—

Jistota je nepodmíněná a neodvolatelná po celou dobu trvání úvěru.

| — | Nemovitá aktiva mají obezřetně zhodnocenou předpokládanou tržní hodnotu a pro majitele představují podstatnou kapitálovou účast. Tato předpokládaná hodnota je v průběhu doby splácení v souladu s výší neuhrazené pohledávky kupujícího/dlužníka. |
| --- | --- |

—

Nemovitá aktiva mají obezřetně zhodnocenou předpokládanou tržní hodnotu a pro majitele představují podstatnou kapitálovou účast. Tato předpokládaná hodnota je v průběhu doby splácení v souladu s výší neuhrazené pohledávky kupujícího/dlužníka.

| — | Jistotu lze legálně a bezpodmínečně realizovat v jakémkoli případě neplnění (tj. v důsledku úvěrového rizika země v zemi kupujícího/dlužníka). |
| --- | --- |

—

Jistotu lze legálně a bezpodmínečně realizovat v jakémkoli případě neplnění (tj. v důsledku úvěrového rizika země v zemi kupujícího/dlužníka).

| — | Výnosy lze převést na měnu úvěru nebo na jinou valutu. |
| --- | --- |

—

Výnosy lze převést na měnu úvěru nebo na jinou valutu.

| — | V případě neplnění je příslušný výnos uhrazen nebo postoupen přímo věřiteli. |
| --- | --- |

—

V případě neplnění je příslušný výnos uhrazen nebo postoupen přímo věřiteli.

| — | Země, kde lze jistotu vymáhat, je zařazena do nižší kategorie rizika než země kupujícího/dlužníka, tj. za obvyklých okolností je zařazena do některé z kategorií s nejnižším rizikem. |
| --- | --- |

—

Země, kde lze jistotu vymáhat, je zařazena do nižší kategorie rizika než země kupujícího/dlužníka, tj. za obvyklých okolností je zařazena do některé z kategorií s nejnižším rizikem.

Další faktory, které je nutno zohlednit:

Tato technika se zpravidla vztahuje na všechny země, kupující/dlužníky a odvětví v závislosti na posouzení výše uvedených charakteristik případ od případu a mimo jiných faktorů i s ohledem na:

| — | Dopady vlastnictví nemovitých aktiv (zda je vlastníkem veřejný nebo soukromý subjekt), například s ohledem na pravděpodobnost realizace této jistoty v případě, že dlužníkem je veřejný subjekt. |
| --- | --- |

—

Dopady vlastnictví nemovitých aktiv (zda je vlastníkem veřejný nebo soukromý subjekt), například s ohledem na pravděpodobnost realizace této jistoty v případě, že dlužníkem je veřejný subjekt.

| — | Povaha daných nemovitých aktiv (například odvětví), která může ovlivnit kontinuitu jejich hodnoty a pravděpodobnost jejich realizace. |
| --- | --- |

—

Povaha daných nemovitých aktiv (například odvětví), která může ovlivnit kontinuitu jejich hodnoty a pravděpodobnost jejich realizace.

| — | Právní prostředí. |
| --- | --- |

—

Právní prostředí.

Platné MEF

Konkrétní MEF, které budou použity:

| — | budou odrážet stupeň potenciální externalizace, která bude závislá mimo jiné na zachování hodnoty daných aktiv a také na potenciálních nejistých faktorech z hlediska realizace této jistoty, a |
| --- | --- |

—

budou odrážet stupeň potenciální externalizace, která bude závislá mimo jiné na zachování hodnoty daných aktiv a také na potenciálních nejistých faktorech z hlediska realizace této jistoty, a

| — | se stanoví případ od případu tak, aby odrážely mimo jiné hodnotu jistoty poskytnuté na hodnotu jistiny úvěru a příslušnou klasifikaci rizika země, ve které je jistota umístěna. |
| --- | --- |

—

se stanoví případ od případu tak, aby odrážely mimo jiné hodnotu jistoty poskytnuté na hodnotu jistiny úvěru a příslušnou klasifikaci rizika země, ve které je jistota umístěna.

Rozdíl mezi minimální pojistnou sazbou vyplývající z užití této techniky a minimální pojistnou sazbou, která by byla uplatněna v případě, že by nebylo možné provést omezení rizika, nepřesáhne 15 % rozdílu mezi minimální pojistnou sazbou, která by byla uplatněna v případě, že by nebylo možné provést omezení rizika, a minimální pojistnou sazbou, která by vyplynula z použití klasifikace rizika země, v níž je dané aktivum umístěno.

Za následujících podmínek se cenové důsledky uplatní na základě níže uvedených zásad:

| — | Výše jistoty (která by měla pokrývat jistinu i úrok) je jednotně omezena po celou dobu trvání úvěru a bude se rovnat (1) nejméně 10 % výše jistiny plus příslušný úrok nebo (2) hodnotě jistiny ve výši pěti milionů SDR plus příslušný úrok v případě, že hodnota dané transakce přesáhne 50 milionů SDR; v takovém případě se cenové důsledky uplatní poměrně na zaručenou jistinu/částku jistiny úroku. |
| --- | --- |

—

Výše jistoty (která by měla pokrývat jistinu i úrok) je jednotně omezena po celou dobu trvání úvěru a bude se rovnat (1) nejméně 10 % výše jistiny plus příslušný úrok nebo (2) hodnotě jistiny ve výši pěti milionů SDR plus příslušný úrok v případě, že hodnota dané transakce přesáhne 50 milionů SDR; v takovém případě se cenové důsledky uplatní poměrně na zaručenou jistinu/částku jistiny úroku.

| — | Výše jistoty (která by měla pokrývat jistinu i úrok) je nejednotně omezena po celou dobu trvání úvěru a bude se rovnat (1) nejméně 10 % výše jistiny plus příslušný úrok nebo (2) hodnotě jistiny ve výši pěti milionů SDR plus příslušný úrok v případě, že hodnota dané transakce přesáhne 50 milionů SDR. V takovém případě se cenové důsledky uplatní poměrně podle principu váženého průměru splácení. |
| --- | --- |

—

Výše jistoty (která by měla pokrývat jistinu i úrok) je nejednotně omezena po celou dobu trvání úvěru a bude se rovnat (1) nejméně 10 % výše jistiny plus příslušný úrok nebo (2) hodnotě jistiny ve výši pěti milionů SDR plus příslušný úrok v případě, že hodnota dané transakce přesáhne 50 milionů SDR. V takovém případě se cenové důsledky uplatní poměrně podle principu váženého průměru splácení.

4.   Financování zajištěné zahraničními aktivy a na základě aktiv

Definice:

Jistota ve formě zahraničního leasingu nebo přednostní zástavy movitých aktiv, která:

| 1) | není užita k zajištění přijatelnosti úvěrových rizik země (například u zemí zařazených do kategorií s vysokým rizikem) ani |
| --- | --- |

1)

není užita k zajištění přijatelnosti úvěrových rizik země (například u zemí zařazených do kategorií s vysokým rizikem) ani

| 2) | se nevztahuje především k rizikům kupujícího/dlužníka nebo pronajímatele. |
| --- | --- |

2)

se nevztahuje především k rizikům kupujícího/dlužníka nebo pronajímatele.

Kritéria:

| — | Tato aktiva jsou zpravidla v přímém vztahu k dané transakci. |
| --- | --- |

—

Tato aktiva jsou zpravidla v přímém vztahu k dané transakci.

| — | Tato aktiva jsou identifikovatelná a pohyblivá nebo přenosná a věřitel, jeho zástupce nebo osoba jím pověřená mimo zemi kupujícího/dlužníka nebo nájemce je může fyzicky i právně opět převzít nebo zabavit. |
| --- | --- |

—

Tato aktiva jsou identifikovatelná a pohyblivá nebo přenosná a věřitel, jeho zástupce nebo osoba jím pověřená mimo zemi kupujícího/dlužníka nebo nájemce je může fyzicky i právně opět převzít nebo zabavit.

| — | Jistota je nepodmíněná a neodvolatelná po celou dobu trvání úvěru. |
| --- | --- |

—

Jistota je nepodmíněná a neodvolatelná po celou dobu trvání úvěru.

| — | Daná aktiva mají obezřetně zhodnocenou předpokládanou tržní hodnotu, která po celou dobu splácení odpovídá částce neuhrazené pohledávky. |
| --- | --- |

—

Daná aktiva mají obezřetně zhodnocenou předpokládanou tržní hodnotu, která po celou dobu splácení odpovídá částce neuhrazené pohledávky.

| — | Tato jistota je registrována v přijatelné zahraniční jurisdikci. |
| --- | --- |

—

Tato jistota je registrována v přijatelné zahraniční jurisdikci.

| — | Tato aktiva lze volně prodávat a lze je využít mimo zemi kupujícího/dlužníka nebo nájemce. |
| --- | --- |

—

Tato aktiva lze volně prodávat a lze je využít mimo zemi kupujícího/dlužníka nebo nájemce.

| — | Příslušné výnosy lze převést na měnu úvěru nebo na jakoukoli jinou valutu. |
| --- | --- |

—

Příslušné výnosy lze převést na měnu úvěru nebo na jakoukoli jinou valutu.

| — | V případě realizace jistoty je výnos uhrazen přímo věřiteli. |
| --- | --- |

—

V případě realizace jistoty je výnos uhrazen přímo věřiteli.

Další faktory, které je nutno zohlednit:

Tato technika se uplatní především v případě například letadel, lodí a ropných plošin, které jsou primárně určeny pro využití mimo zemi kupujícího/dlužníka nebo nájemce, lze ji však použít pro všechny země, kupující/dlužníky a odvětví, v závislosti na posouzení výše uvedených charakteristik případ od případu a mimo jiné s ohledem na:

| — | Povahu aktiv, která může ovlivnit jejich úplnou pohyblivost, možnost jejich opětovného převzetí mimo zemi kupujícího/dlužníka nebo nájemce a jejich předpokládanou obchodní tržní hodnotu. |
| --- | --- |

—

Povahu aktiv, která může ovlivnit jejich úplnou pohyblivost, možnost jejich opětovného převzetí mimo zemi kupujícího/dlužníka nebo nájemce a jejich předpokládanou obchodní tržní hodnotu.

| — | Náklady na zabavení, přepravu, renovaci a opětovný prodej těchto aktiv a rovněž úrokové náklady, které se navyšují až do doby opětovného prodeje. |
| --- | --- |

—

Náklady na zabavení, přepravu, renovaci a opětovný prodej těchto aktiv a rovněž úrokové náklady, které se navyšují až do doby opětovného prodeje.

| — | Možnost zabavit aktiva v zemích s nejnižším rizikem, ve kterých existuje odpovídající právní prostředí. |
| --- | --- |

—

Možnost zabavit aktiva v zemích s nejnižším rizikem, ve kterých existuje odpovídající právní prostředí.

Platné MEF

Konkrétní MEF, které budou použity:

| — | budou odrážet stupeň potenciálního omezení úvěrového rizika země, které závisí mimo jiné na zachování hodnoty daných aktiv a také na potenciálních nejistých faktorech z hlediska jejich mezinárodní vymahatelnosti, |
| --- | --- |

—

budou odrážet stupeň potenciálního omezení úvěrového rizika země, které závisí mimo jiné na zachování hodnoty daných aktiv a také na potenciálních nejistých faktorech z hlediska jejich mezinárodní vymahatelnosti,

| — | se stanoví případ od případu a |
| --- | --- |

—

se stanoví případ od případu a

| — | nepřesáhnou 0,10, nebo 0,20 v případě letadel. |
| --- | --- |

—

nepřesáhnou 0,10, nebo 0,20 v případě letadel.

V případě, že je výše jistoty (která by měla pokrývat jistinu i úrok) jednotně omezena po celou dobu trvání úroku, a bude rovna buď 1) nejméně 10 % výše jistiny plus příslušný úrok nebo 2) hodnotě jistiny ve výši pěti milionů SDR plus příslušný úrok v případě, že hodnota dané transakce přesáhne 50 milionů SDR, vypočítá se MEF na základě odrážejícím výši jistoty v porovnání se zajištěnou jistinou/výší jistiny daného úroku.

5.   Spolufinancování s mezinárodními finančními institucemi (MFI)

Definice:

Vývozní úvěr (tj. pojištění/záruka/úvěr) je spolufinancován pomocí MFI, kterou účastníci zařadili pro účely pojistného.

Kritéria:

| — | MFI má status přednostního věřitele. |
| --- | --- |

—

MFI má status přednostního věřitele.

| — | MFI vyhodnotila projekt, jeho technické, ekonomické a finanční aspekty a příslušné riziko země. |
| --- | --- |

—

MFI vyhodnotila projekt, jeho technické, ekonomické a finanční aspekty a příslušné riziko země.

| — | Má se za to, že MFI sleduje provedení a splácení projektu. |
| --- | --- |

—

Má se za to, že MFI sleduje provedení a splácení projektu.

Další faktory, které je nutno zohlednit:

Tato technika se zpravidla vztahuje na všechny země/kupující/dlužníky a odvětví, do nichž může MFI zasáhnout v souladu se svým postavením a strategií v závislosti na posouzení výše uvedených charakteristik případ od případu a mimo jiné i s ohledem na to, zda ve vztahu k danému projektu:

| — | účastník a MFI v průběhu procesu oceňování a zakládání projektu a jeho financování navázali úzkou spolupráci, |
| --- | --- |

—

účastník a MFI v průběhu procesu oceňování a zakládání projektu a jeho financování navázali úzkou spolupráci,

| — | účastník získal od MFI stejné postavení a doložku o druhotné platební neschopnosti na celou částku a po celou dobu trvání úvěru, |
| --- | --- |

—

účastník získal od MFI stejné postavení a doložku o druhotné platební neschopnosti na celou částku a po celou dobu trvání úvěru,

| — | uvedené doložky a spolupráce mezi účastníkem a MFI budou platit i v případě, že kalendář splatnosti obou úvěrů není souběžný, a |
| --- | --- |

—

uvedené doložky a spolupráce mezi účastníkem a MFI budou platit i v případě, že kalendář splatnosti obou úvěrů není souběžný, a

| — | se stejná ujednání MFI vztahují na jakoukoli konkurenční nabídku účastníka. |
| --- | --- |

—

se stejná ujednání MFI vztahují na jakoukoli konkurenční nabídku účastníka.

Platné MEF

Maximální platný MEF nepřesáhne 0,05.

6.   Financování v místní měně

Definice:

Smlouva a financování dojednané ve směnitelných a dostupných místních měnách, které nejsou valutami, a financované lokálně s vyloučením nebo omezením převodního rizika. Primární dlužní závazek v místní měně by v zásadě neměl být dotčen prvními dvěma úvěrovými riziky země.

Kritéria:

| — | Závazek exportní úvěrové agentury a pojistné plnění nebo platba přímému věřiteli se vyjadřují/provádějí v místní měně. |
| --- | --- |

—

Závazek exportní úvěrové agentury a pojistné plnění nebo platba přímému věřiteli se vyjadřují/provádějí v místní měně.

| — | Exportní úvěrová agentura za obvyklých okolností nepodstupuje převodní riziko. |
| --- | --- |

—

Exportní úvěrová agentura za obvyklých okolností nepodstupuje převodní riziko.

| — | Za obvyklých okolností nebude požadováno převádění vkladů v místní měně na valuty. |
| --- | --- |

—

Za obvyklých okolností nebude požadováno převádění vkladů v místní měně na valuty.

| — | Úhrada dlužníka v jeho vlastní měně a v jeho zemi je platným vypořádáním úvěrového závazku. |
| --- | --- |

—

Úhrada dlužníka v jeho vlastní měně a v jeho zemi je platným vypořádáním úvěrového závazku.

| — | Pokud má dlužník příjem v místní měně, je chráněn před nepříznivými dopady směnných kursů. |
| --- | --- |

—

Pokud má dlužník příjem v místní měně, je chráněn před nepříznivými dopady směnných kursů.

| — | Nařízení týkající se převodů v zemi dlužníka by neměla ovlivnit povinnost dlužníka uhradit dluh, který bude i nadále denominován v místní měně. |
| --- | --- |

—

Nařízení týkající se převodů v zemi dlužníka by neměla ovlivnit povinnost dlužníka uhradit dluh, který bude i nadále denominován v místní měně.

| — | Následně po nesplnění závazku, které vyústí v úhradu pojistného plnění v místní měně, je hodnota tohoto plnění převedena na odpovídající valutovou částku, jak bylo výslovně stanoveno v úvěrové smlouvě. Pojistné plnění bude vymáháno v místní měně ve výši valutové hodnoty pojistného plnění v okamžiku jeho úhrady. |
| --- | --- |

—

Následně po nesplnění závazku, které vyústí v úhradu pojistného plnění v místní měně, je hodnota tohoto plnění převedena na odpovídající valutovou částku, jak bylo výslovně stanoveno v úvěrové smlouvě. Pojistné plnění bude vymáháno v místní měně ve výši valutové hodnoty pojistného plnění v okamžiku jeho úhrady.

| — | Odpovědnost za převod splátek pojistného plnění z místní měny kupujícím/dlužníkem ponese pojištěnec, který ponese rovněž devizové riziko znehodnocení nebo zhodnocení tržeb v místní měně. (Zatímco přímý věřitel je přímo vystaven měnovým výkyvům, tyto výkyvy se nevztahují na rizika země ani na rizika kupujícího/dlužníka.) |
| --- | --- |

—

Odpovědnost za převod splátek pojistného plnění z místní měny kupujícím/dlužníkem ponese pojištěnec, který ponese rovněž devizové riziko znehodnocení nebo zhodnocení tržeb v místní měně. (Zatímco přímý věřitel je přímo vystaven měnovým výkyvům, tyto výkyvy se nevztahují na rizika země ani na rizika kupujícího/dlužníka.)

Další faktory, které je nutno zohlednit:

Tato technika se použije selektivně u směnitelných a převoditelných měn, pokud je hospodářství příslušného státu zdravé. Exportní úvěrová agentura účastníka by měla být schopna dostát svým závazkům z hlediska úhrady pojistného plnění vyjádřeného v jeho měně v případě, že se místní měna stane buď „nepřevoditelnou“, nebo „nesměnitelnou“ poté, co exportní úvěrová agentura daný závazek převezme. (Přímý věřitel by však uvedené riziko nesl.)

Převod nesplacené částky (nikoli hodnoty celého úvěru) na ekvivalentní valutovou částku nebude mít vliv na trvání závazku dlužníka v místní měně, navzdory jeho „nejisté“ hodnotě ve vztahu k odpovídající hodnotě nesplacené částky v příslušné valutě. Konečná úhrada nesplacených závazků dlužníka v místní měně musí odpovídat valutové hodnotě pojistného plnění v době úhrady pojistného plnění.

Platné MEF

Konkrétní MEF bude stanoven případ od případu; pokud však budou výslovně vyloučena první tři úvěrová rizika země, činí maximální MEF 0,50. Pokud bude riziko pouze zmírněno, tj. nikoli explicitně vyloučeno, činí maximální MEF 0,35.

7.   Pojištění ve třetích zemích nebo podmíněná záruka

8.   Dlužník představující nižší riziko než riziko suverénního dlužníka

Účastníci dosud jednají o použití technik 7 a 8 uvedených v této příloze.

---

(1)  LLCR a ADSCR se vypočítá v souladu se zvyklostmi obvykle uplatňovanými obezřetnými mezinárodními věřiteli s cílem uzavřít odsouhlasenou (centrální scénář) bankovní transakci v době finanční uzávěrky nebo blízko této doby, po dokončení úplné (technické a ekonomické) podrobné revize.

PŘÍLOHA IX

KRITÉRIA PRO KVALITU ROZVOJE

KRITÉRIA PRO HODNOCENÍ PROJEKTŮ FINANCOVANÝCH Z POMOCI Z HLEDISKA VÝZNAMU PRO POLITIKU ROZVOJE

V minulých letech vytvořil Výbor pro rozvojovou pomoc řadu kritérií s cílem zajistit, aby projekty v rozvojových zemích, financované zcela nebo zčásti ze státem poskytované rozvojové pomoci, přispívaly k rozvoji. Tato kritéria jsou v zásadě obsažena:

| — | v Zásadách Výboru pro rozvojovou pomoc pro posuzování projektů, 1988, |
| --- | --- |

—

v Zásadách Výboru pro rozvojovou pomoc pro posuzování projektů, 1988,

| — | ve Směrných zásadách Výboru pro rozvojovou pomoc pro sdružené financování a vázanou a částečně nevázanou státem poskytovanou rozvojovou pomoc (1987), |
| --- | --- |

—

ve Směrných zásadách Výboru pro rozvojovou pomoc pro sdružené financování a vázanou a částečně nevázanou státem poskytovanou rozvojovou pomoc (1987),

| — | v Kodexu chování při zadávání veřejných zakázek pro státem poskytovanou rozvojovou pomoc, 1986. |
| --- | --- |

—

v Kodexu chování při zadávání veřejných zakázek pro státem poskytovanou rozvojovou pomoc, 1986.

SOULAD PROJEKTU S CELKOVÝMI INVESTIČNÍMI PRIORITAMI PŘIJÍMAJÍCÍ ZEMĚ (VOLBA PROJEKTŮ)

Je projekt součástí programů investic a veřejných výdajů, které již schválily ústřední orgány přijímající země pro financování a plánování?

(Uveďte úřední dokument, který projekt zmiňuje, například program veřejných investic přijímající země.)

Je projekt spolufinancován mezinárodní rozvojovou finanční institucí?

Existují doklady o tom, že byl projekt zvážen a odmítnut mezinárodní rozvojovou finanční institucí nebo jiným členem Výboru pro rozvojovou pomoc na základě nízké priority pro rozvoj?

Pokud jde o projekt soukromého sektoru, schválila jej vláda přijímající země?

Vztahuje se na projekt mezivládní dohoda, která poskytuje širší rozsah pro aktivity pomoci dárce v přijímající zemi?

PŘÍPRAVA A POSUZOVÁNÍ PROJEKTŮ

Byl projekt připraven, navržen a posouzen podle soustavy norem a kritérií, které jsou v zásadě v souladu se Zásadami Výboru pro rozvojovou pomoc pro posuzování projektů? Prvky, k nimž se má přihlédnout, obsahují uvedené zásady v těchto odstavcích:

| a) | ekonomické aspekty (body 30 až 38 Zásad pro posuzování projektů); |
| --- | --- |

a)

ekonomické aspekty (body 30 až 38 Zásad pro posuzování projektů);

| b) | technické aspekty (bod 22 Zásad pro posuzování projektů); |
| --- | --- |

b)

technické aspekty (bod 22 Zásad pro posuzování projektů);

| c) | finanční aspekty (bod 23 až 29 Zásad pro posuzování projektů); |
| --- | --- |

c)

finanční aspekty (bod 23 až 29 Zásad pro posuzování projektů);

V případě projektu vytvářejícího výnosy, zejména pokud z nich plyne výroba pro konkurenční trh, připadl prvek zvýhodnění obsažený ve finanční pomoci na konečného uživatele finančních prostředků? (bod 25 Zásad pro posuzování projektů)

| a) | Institucionální vyhodnocení (body 40 až 44 Zásad pro posuzování projektů); |
| --- | --- |

a)

Institucionální vyhodnocení (body 40 až 44 Zásad pro posuzování projektů);

| b) | sociální a distribuční analýza (bod 47 až 57 Zásad pro posuzování projektů); |
| --- | --- |

b)

sociální a distribuční analýza (bod 47 až 57 Zásad pro posuzování projektů);

| c) | posuzování vlivů na životní prostředí (body 55 až 57 Zásad pro posuzování projektů). |
| --- | --- |

c)

posuzování vlivů na životní prostředí (body 55 až 57 Zásad pro posuzování projektů).

POSTUPY ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

Který z následujících způsobů zadávání veřejných zakázek bude použit? (Definice lze nalézt v zásadách uvedených v Kodexu chování při zadávání veřejných zakázek pro státem poskytovanou rozvojovou pomoc.)

| a) | Mezinárodní veřejná soutěž (zásada III a její příloha 2: Minimální podmínky pro účinné mezinárodní veřejné soutěže); |
| --- | --- |

a)

Mezinárodní veřejná soutěž (zásada III a její příloha 2: Minimální podmínky pro účinné mezinárodní veřejné soutěže);

| b) | vnitrostátní veřejná soutěž (zásada IV); |
| --- | --- |

b)

vnitrostátní veřejná soutěž (zásada IV);

| c) | neformální soutěž nebo přímá jednání (zásady V A nebo B). |
| --- | --- |

c)

neformální soutěž nebo přímá jednání (zásady V A nebo B).

Předpokládá se kontrola ceny a kvality dodávek (bod 63 Zásad pro posuzování projektů)?

PŘÍLOHA X

PODMÍNKY PRO TRANSAKCE PROJEKTOVÉHO FINANCOVÁNÍ

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

1.   Oblast působnosti

| a) | Tato příloha uvádí podmínky, které mohou účastníci užít pro transakce projektového financování, které splňují kritéria způsobilosti podle dodatku 1. |
| --- | --- |

a)

Tato příloha uvádí podmínky, které mohou účastníci užít pro transakce projektového financování, které splňují kritéria způsobilosti podle dodatku 1.

| b) | Pokud tato příloha neobsahuje odpovídající ustanovení, platí podmínky ujednání. |
| --- | --- |

b)

Pokud tato příloha neobsahuje odpovídající ustanovení, platí podmínky ujednání.

KAPITOLA II

FINANČNÍ PODMÍNKY

2.   Maximální lhůta splatnosti

Maximální lhůta splatnosti je 14 let s výjimkou případů, kdy státní podpora vývozních úvěrů poskytnutá účastníky zahrnuje více než 35 % syndikace projektu země OECD s vysokým příjmem – v tomto případě činí maximální lhůta splatnosti deset let.

3.   Splácení jistiny a platby úroků

Jistinu vývozního úvěru lze splatit v nestejných splátkách a jistinu i úrok lze splácet v méně častých než pololetních splátkách, pokud budou splněny následující podmínky:

| a) | Žádná jednotlivá splátka jistiny ani řada splátek jistiny v období šesti měsíců nepřesáhne 25 % výše jistiny daného úvěru. |
| --- | --- |

a)

Žádná jednotlivá splátka jistiny ani řada splátek jistiny v období šesti měsíců nepřesáhne 25 % výše jistiny daného úvěru.

| b) | První splátka jistiny bude provedena nejpozději 24 měsíců po počátku úvěru a nejméně 2 % jistiny úvěru budou uhrazena 24 měsíců po počátku úvěru. |
| --- | --- |

b)

První splátka jistiny bude provedena nejpozději 24 měsíců po počátku úvěru a nejméně 2 % jistiny úvěru budou uhrazena 24 měsíců po počátku úvěru.

| c) | Úrok je placen alespoň každých 12 měsíců a první splátka úroku je provedena nejpozději šest měsíců po počátku úvěru. |
| --- | --- |

c)

Úrok je placen alespoň každých 12 měsíců a první splátka úroku je provedena nejpozději šest měsíců po počátku úvěru.

| d) | Vážený průměr doby splácení nepřekročí sedm a čtvrt roku s výjimkou případů, kdy státní podpora vývozních úvěrů poskytnutá účastníky zahrnuje více než 35 % syndikace projektu země OECD s vysokým příjmem – v tomto případě vážený průměr doby splácení nepřekročí pět a čtvrt roku. |
| --- | --- |

d)

Vážený průměr doby splácení nepřekročí sedm a čtvrt roku s výjimkou případů, kdy státní podpora vývozních úvěrů poskytnutá účastníky zahrnuje více než 35 % syndikace projektu země OECD s vysokým příjmem – v tomto případě vážený průměr doby splácení nepřekročí pět a čtvrt roku.

| e) | Účastník provede oznámení předem v souladu s článkem 5 této přílohy. |
| --- | --- |

e)

Účastník provede oznámení předem v souladu s článkem 5 této přílohy.

4.   Minimální pevné úrokové sazby

V případě, že účastníci poskytují státní finanční podporu úvěrů s pevnou úrokovou sazbou:

| a) | Při lhůtě splatnosti do 12 let včetně použijí účastníci odpovídající úrokové sazby CIRR stanovené podle článku 20 ujednání. |
| --- | --- |

a)

Při lhůtě splatnosti do 12 let včetně použijí účastníci odpovídající úrokové sazby CIRR stanovené podle článku 20 ujednání.

| b) | Při lhůtách splatnosti nad 12 let se u všech měn použije příplatek dvaceti bazických bodů nad úrokovou sazbou CIRR. |
| --- | --- |

b)

Při lhůtách splatnosti nad 12 let se u všech měn použije příplatek dvaceti bazických bodů nad úrokovou sazbou CIRR.

KAPITOLA III

POSTUPY

5.   Oznámení předem pro transakce projektového financování

Účastník oznámí všem účastníkům svůj úmysl poskytnout podporu v souladu s podmínkami této přílohy nejméně deset kalendářních dnů před vydáním jakéhokoli příslibu. Toto oznámení bude poskytnuto v souladu s přílohou V ujednání. Pokud kterýkoli účastník požaduje vysvětlení podmínek podporovaných v daném období, vyčká oznamující účastník před vydáním jakéhokoli příslibu dalších deset kalendářních dnů.

Dodatek 1

KRITÉRIA ZPŮSOBILOSTI PRO TRANSAKCE PROJEKTOVÉHO FINANCOVÁNÍ

I.   Základní kritéria

Operace zahrnuje/je charakterizována:

| a) | Financováním konkrétní hospodářské jednotky, u které může věřitel uspokojivě předpokládat, že úvěr bude splácen z peněžních toků a výdělků této hospodářské jednotky a že aktiva této hospodářské jednotky mohou sloužit jako záruka úvěru. |
| --- | --- |

a)

Financováním konkrétní hospodářské jednotky, u které může věřitel uspokojivě předpokládat, že úvěr bude splácen z peněžních toků a výdělků této hospodářské jednotky a že aktiva této hospodářské jednotky mohou sloužit jako záruka úvěru.

| b) | Financováním vývozních transakcí (právně a hospodářsky) nezávislou projektovou společností, například účelově vytvořenou společností, s ohledem na investiční projekty vytvářející vlastní výnosy. |
| --- | --- |

b)

Financováním vývozních transakcí (právně a hospodářsky) nezávislou projektovou společností, například účelově vytvořenou společností, s ohledem na investiční projekty vytvářející vlastní výnosy.

| c) | Přiměřeným sdílením rizika partnery projektu, například soukromými nebo bonitními veřejnými akcionáři, vývozci, věřiteli a odběrateli včetně přiměřeného vlastního kapitálu. |
| --- | --- |

c)

Přiměřeným sdílením rizika partnery projektu, například soukromými nebo bonitními veřejnými akcionáři, vývozci, věřiteli a odběrateli včetně přiměřeného vlastního kapitálu.

| d) | Dostatečným peněžním tokem projektu během celé doby splácení, který umožňuje pokrýt provozní náklady a dluhovou službu pro cizí kapitál. |
| --- | --- |

d)

Dostatečným peněžním tokem projektu během celé doby splácení, který umožňuje pokrýt provozní náklady a dluhovou službu pro cizí kapitál.

| e) | Přednostním odečtením provozních nákladů a dluhové služby od výnosů projektu. |
| --- | --- |

e)

Přednostním odečtením provozních nákladů a dluhové služby od výnosů projektu.

| f) | Jiným než suverénním kupujícím/dlužníkem bez suverénní záruky za zaplacení (kromě záruk za splnění smlouvy, například dohod o odběru zboží). |
| --- | --- |

f)

Jiným než suverénním kupujícím/dlužníkem bez suverénní záruky za zaplacení (kromě záruk za splnění smlouvy, například dohod o odběru zboží).

| g) | Majetkovými cennými papíry pro výnosy/aktiva projektu, například postoupeními, zástavami, účty výnosů. |
| --- | --- |

g)

Majetkovými cennými papíry pro výnosy/aktiva projektu, například postoupeními, zástavami, účty výnosů.

| h) | Omezeným nebo žádným postihem sponzorů akcionářů ze soukromého sektoru/sponzorů projektu po jeho ukončení. |
| --- | --- |

h)

Omezeným nebo žádným postihem sponzorů akcionářů ze soukromého sektoru/sponzorů projektu po jeho ukončení.

II.   Doplňková kritéria pro transakce projektového financování v zemích OECD s vysokým příjmem

Operace zahrnuje/je charakterizována:

| a) | Účastí na syndikaci úvěru se soukromými finančními institucemi, které nevyužívají státní podporu vývozních úvěrů, přičemž:






  1) | Účastník je menšinovým partnerem se stejným postavením po celou dobu trvání úvěru a |
| --- | --- | --- |

a)

Účastí na syndikaci úvěru se soukromými finančními institucemi, které nevyužívají státní podporu vývozních úvěrů, přičemž:

1)

Účastník je menšinovým partnerem se stejným postavením po celou dobu trvání úvěru a

| 2) | státní podpora vývozních úvěrů poskytovaná účastníky zahrnuje méně než 50 % syndikace. |
| --- | --- |

2)

státní podpora vývozních úvěrů poskytovaná účastníky zahrnuje méně než 50 % syndikace.

| b) | Pojistnými sazbami jakékoli státní podpory, které se nepodbízejí financování dostupnému na soukromém trhu a které odpovídají příslušným sazbám účtovaným jinými soukromými finančními institucemi, které se účastní syndikace. |
| --- | --- |

b)

Pojistnými sazbami jakékoli státní podpory, které se nepodbízejí financování dostupnému na soukromém trhu a které odpovídají příslušným sazbám účtovaným jinými soukromými finančními institucemi, které se účastní syndikace.

PŘÍLOHA XI

SEZNAM DEFINIC

Pro účely tohoto ujednání se použijí tyto definice:

| a) | Příslib: jakékoli prohlášení v jakékoli formě, kterým je přijímající zemi, kupujícímu, příjemci úvěru, vývozci nebo finanční instituci sdělena ochota nebo záměr poskytnout státem poskytovanou podporu. |
| --- | --- |

a)

Příslib: jakékoli prohlášení v jakékoli formě, kterým je přijímající zemi, kupujícímu, příjemci úvěru, vývozci nebo finanční instituci sdělena ochota nebo záměr poskytnout státem poskytovanou podporu.

| b) | Společný postup: ujednání mezi účastníky o schválení konkrétních finančních podmínek státem poskytované podpory pro určitou transakci nebo za určitých okolností. Pravidla schváleného společného postupu nahrazují pravidla tohoto ujednání pouze pro danou transakci nebo za okolností uvedených ve společném postupu. |
| --- | --- |

b)

Společný postup: ujednání mezi účastníky o schválení konkrétních finančních podmínek státem poskytované podpory pro určitou transakci nebo za určitých okolností. Pravidla schváleného společného postupu nahrazují pravidla tohoto ujednání pouze pro danou transakci nebo za okolností uvedených ve společném postupu.

| c) | Úroveň zvýhodnění u vázané pomoci: u darů činí úroveň zvýhodnění 100 %. U úvěrů je úroveň zvýhodnění rovna rozdílu mezi jmenovitou hodnotou úvěru a eskontovanou současnou hodnotou budoucích plateb dluhové služby, které má dlužník zaplatit. Tento rozdíl se vyjadřuje v procentech jmenovité hodnoty úvěru. |
| --- | --- |

c)

Úroveň zvýhodnění u vázané pomoci: u darů činí úroveň zvýhodnění 100 %. U úvěrů je úroveň zvýhodnění rovna rozdílu mezi jmenovitou hodnotou úvěru a eskontovanou současnou hodnotou budoucích plateb dluhové služby, které má dlužník zaplatit. Tento rozdíl se vyjadřuje v procentech jmenovité hodnoty úvěru.

| d) | Hodnota vývozního kontraktu: celková částka, která má být zaplacena kupujícím nebo jeho jménem za vyvážené zboží nebo služby, tj. kromě místních nákladů definovaných níže. V případě leasingu se vylučuje část platby leasingu, která se rovná úrokům. |
| --- | --- |

d)

Hodnota vývozního kontraktu: celková částka, která má být zaplacena kupujícím nebo jeho jménem za vyvážené zboží nebo služby, tj. kromě místních nákladů definovaných níže. V případě leasingu se vylučuje část platby leasingu, která se rovná úrokům.

| e) | Finální závazek: u transakce vývozního úvěru (buď ve formě jednotlivé transakce, nebo úvěrové linky) vzniká finální závazek v případě, že účastník přislíbí upřesnit a doplnit finanční podmínky buď vzájemnou dohodou, nebo jednostranným úkonem. |
| --- | --- |

e)

Finální závazek: u transakce vývozního úvěru (buď ve formě jednotlivé transakce, nebo úvěrové linky) vzniká finální závazek v případě, že účastník přislíbí upřesnit a doplnit finanční podmínky buď vzájemnou dohodou, nebo jednostranným úkonem.

| f) | Podpora úrokových sazeb: ujednání mezi státem a bankami nebo jinými finančními institucemi, které umožňuje financovat vývoz pevnými sazbami minimálně ve výši úrokových sazeb CIRR. |
| --- | --- |

f)

Podpora úrokových sazeb: ujednání mezi státem a bankami nebo jinými finančními institucemi, které umožňuje financovat vývoz pevnými sazbami minimálně ve výši úrokových sazeb CIRR.

| g) | Úvěrová linka: rámec, v jakékoli formě, pro vývozní úvěry, který se vztahuje na sérii operací, jež mohou, ale nemusí být spojeny s konkrétním projektem. |
| --- | --- |

g)

Úvěrová linka: rámec, v jakékoli formě, pro vývozní úvěry, který se vztahuje na sérii operací, jež mohou, ale nemusí být spojeny s konkrétním projektem.

| h) | Místní náklady: výdaje za zboží a služby v zemi kupujícího, které jsou nezbytné buď pro provedení smlouvy vývozce nebo pro dokončení projektu, jehož součástí je smlouva vývozce. Nezahrnují provizi pro obchodní zástupce vývozce v zemi kupujícího. |
| --- | --- |

h)

Místní náklady: výdaje za zboží a služby v zemi kupujícího, které jsou nezbytné buď pro provedení smlouvy vývozce nebo pro dokončení projektu, jehož součástí je smlouva vývozce. Nezahrnují provizi pro obchodní zástupce vývozce v zemi kupujícího.

| i) | Čisté pojištění: státní podpora poskytovaná státem nebo v zastoupení státu formou záruky za vývozní úvěr nebo pouze pojištění, tj. která nevyužívá státní podporu financování. |
| --- | --- |

i)

Čisté pojištění: státní podpora poskytovaná státem nebo v zastoupení státu formou záruky za vývozní úvěr nebo pouze pojištění, tj. která nevyužívá státní podporu financování.

| j) | Lhůta splatnosti: období, které začíná dnem počátku úvěru ve smyslu této přílohy a končí smluvním termínem poslední splátky jistiny. |
| --- | --- |

j)

Lhůta splatnosti: období, které začíná dnem počátku úvěru ve smyslu této přílohy a končí smluvním termínem poslední splátky jistiny.

| k) | Počátek úvěru:






  1) | Části nebo komponenty (meziprodukty) včetně souvisejících služeb: v případě částí nebo komponentů nenastává počátek úvěru později než skutečný den přijetí zboží nebo vážený průměrný den přijetí zboží (včetně služeb, připadá-li to v úvahu) kupujícím nebo v případě služeb den předložení faktur klientovi nebo přijetí služeb klientem. |
| --- | --- | --- |

k)

Počátek úvěru:

1)

Části nebo komponenty (meziprodukty) včetně souvisejících služeb: v případě částí nebo komponentů nenastává počátek úvěru později než skutečný den přijetí zboží nebo vážený průměrný den přijetí zboží (včetně služeb, připadá-li to v úvahu) kupujícím nebo v případě služeb den předložení faktur klientovi nebo přijetí služeb klientem.

| 2) | Zboží podobné investičnímu zboží včetně souvisejících služeb – strojů nebo vybavení obecně s relativně nízkou jednotkovou cenou, které má být využito pro průmyslový proces nebo pro výrobní nebo komerční účely: v případě zboží podobného investičnímu zboží nenastává počátek úvěru později než skutečný den přijetí zboží nebo vážený průměrný den přijetí zboží kupujícím nebo v případě, že vývozce má odpovědnost za uvedení do provozu, nebo u služeb den předložení faktur klientovi nebo přijetí služeb klientem. V případě smlouvy na dodání služeb, kde dodavatel má odpovědnost za uvedení do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den uvedení do provozu. |
| --- | --- |

2)

Zboží podobné investičnímu zboží včetně souvisejících služeb – strojů nebo vybavení obecně s relativně nízkou jednotkovou cenou, které má být využito pro průmyslový proces nebo pro výrobní nebo komerční účely: v případě zboží podobného investičnímu zboží nenastává počátek úvěru později než skutečný den přijetí zboží nebo vážený průměrný den přijetí zboží kupujícím nebo v případě, že vývozce má odpovědnost za uvedení do provozu, nebo u služeb den předložení faktur klientovi nebo přijetí služeb klientem. V případě smlouvy na dodání služeb, kde dodavatel má odpovědnost za uvedení do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den uvedení do provozu.

| 3) | Investiční zboží a projektové služby – stroje nebo vybavení s vysokou hodnotou, které mají být využity pro průmyslový proces nebo pro výrobní nebo komerční účely:






  — | V případě smlouvy o prodeji investičního zboží, které se skládá z jednotlivých položek použitelných samostatně, je nejzazším dnem počátku úvěru skutečný den, kdy kupující fyzicky převezme zboží, nebo vážený průměrný den, kdy kupující fyzicky převezme zboží. |
| --- | --- | --- |

3)

Investiční zboží a projektové služby – stroje nebo vybavení s vysokou hodnotou, které mají být využity pro průmyslový proces nebo pro výrobní nebo komerční účely:

—

V případě smlouvy o prodeji investičního zboží, které se skládá z jednotlivých položek použitelných samostatně, je nejzazším dnem počátku úvěru skutečný den, kdy kupující fyzicky převezme zboží, nebo vážený průměrný den, kdy kupující fyzicky převezme zboží.

| — | V případě smlouvy o prodeji investičního zařízení pro úplné závody nebo továrny, kde dodavatel nemá odpovědnost za uvedení do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den, kdy má kupující fyzicky převzít celé zařízení (kromě náhradních dílů) dodané podle smlouvy. |
| --- | --- |

—

V případě smlouvy o prodeji investičního zařízení pro úplné závody nebo továrny, kde dodavatel nemá odpovědnost za uvedení do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den, kdy má kupující fyzicky převzít celé zařízení (kromě náhradních dílů) dodané podle smlouvy.

| — | Pokud má odpovědnost za uvedení do provozu vývozce, je nejzazším dnem počátku úvěru den uvedení do provozu. |
| --- | --- |

—

Pokud má odpovědnost za uvedení do provozu vývozce, je nejzazším dnem počátku úvěru den uvedení do provozu.

| — | V případě služeb je nejzazším dnem počátku úvěru den předložení faktur klientovi nebo přijetí služeb klientem. V případě smlouvy na dodání služeb, kde dodavatel má odpovědnost za uvedení do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den uvedení do provozu. |
| --- | --- |

—

V případě služeb je nejzazším dnem počátku úvěru den předložení faktur klientovi nebo přijetí služeb klientem. V případě smlouvy na dodání služeb, kde dodavatel má odpovědnost za uvedení do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den uvedení do provozu.

| 4) | Úplné závody nebo továrny – úplné výrobní jednotky s vysokou hodnotou, kde je nezbytné užití investičního zboží.






  — | V případě smlouvy o prodeji investičního zařízení pro úplné závody nebo továrny, kde dodavatel nemá odpovědnost za uvedení do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den, kdy kupující fyzicky převezme celé zařízení (kromě náhradních dílů) dodané podle smlouvy. |
| --- | --- | --- |

4)

Úplné závody nebo továrny – úplné výrobní jednotky s vysokou hodnotou, kde je nezbytné užití investičního zboží.

—

V případě smlouvy o prodeji investičního zařízení pro úplné závody nebo továrny, kde dodavatel nemá odpovědnost za uvedení do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den, kdy kupující fyzicky převezme celé zařízení (kromě náhradních dílů) dodané podle smlouvy.

| — | V případě smlouvy o stavbě, podle níž nemá smluvní strana odpovědnost za uvedení do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den, kdy byla stavba dokončena. |
| --- | --- |

—

V případě smlouvy o stavbě, podle níž nemá smluvní strana odpovědnost za uvedení do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den, kdy byla stavba dokončena.

| — | V případě jakékoli smlouvy, kde má dodavatel nebo smluvní strana smluvní odpovědnost za uvedení závodu do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den, kdy dodavatel dokončil montáž nebo stavbu a předběžné testy, které zaručují připravenost závodu k provozu. To platí bez ohledu na to, zda je v této době montáž či stavba předána kupujícímu v souladu se smluvními podmínkami, a bez ohledu na jakékoli pokračující závazky, které dodavatel nebo smluvní strana mohou mít, například záruku za efektivní fungování nebo vyškolení místních zaměstnanců. |
| --- | --- |

—

V případě jakékoli smlouvy, kde má dodavatel nebo smluvní strana smluvní odpovědnost za uvedení závodu do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den, kdy dodavatel dokončil montáž nebo stavbu a předběžné testy, které zaručují připravenost závodu k provozu. To platí bez ohledu na to, zda je v této době montáž či stavba předána kupujícímu v souladu se smluvními podmínkami, a bez ohledu na jakékoli pokračující závazky, které dodavatel nebo smluvní strana mohou mít, například záruku za efektivní fungování nebo vyškolení místních zaměstnanců.

| — | Pokud smlouva zahrnuje samostatné provedení jednotlivých částí projektu, je nejzazšího dnem počátku úvěru den počátku úvěru pro každou samostatnou část nebo průměrný den těchto počátků, nebo v případě, že dodavatel nemá smlouvu na celý projekt, nýbrž na jeho podstatnou část, může být počátkem úvěru ten den, který je vhodný pro projekt jako celek. |
| --- | --- |

—

Pokud smlouva zahrnuje samostatné provedení jednotlivých částí projektu, je nejzazšího dnem počátku úvěru den počátku úvěru pro každou samostatnou část nebo průměrný den těchto počátků, nebo v případě, že dodavatel nemá smlouvu na celý projekt, nýbrž na jeho podstatnou část, může být počátkem úvěru ten den, který je vhodný pro projekt jako celek.

| — | V případě služeb je nejzazším dnem počátku úvěru den předložení faktur klientovi nebo přijetí služeb klientem. V případě smlouvy na dodání služeb, kde dodavatel má odpovědnost za uvedení do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den uvedení do provozu. |
| --- | --- |

—

V případě služeb je nejzazším dnem počátku úvěru den předložení faktur klientovi nebo přijetí služeb klientem. V případě smlouvy na dodání služeb, kde dodavatel má odpovědnost za uvedení do provozu, je nejzazším dnem počátku úvěru den uvedení do provozu.

| l) | Vázaná pomoc: pomoc, která je ve svém účinku (právně nebo fakticky) vázána na pořízení zboží nebo služeb od dárcovské země nebo omezeného počtu zemí; zahrnuje úvěry, dary nebo balíčky sdruženého financování s úrovní zvýhodnění vyšší než 0 %.
  Tato definice platí bez ohledu na to, zda má „vázání“ podobu formální dohody nebo jakéhokoli neformálního ujednání mezi přijímající a dárcovskou zemí, nebo zda balíček financování obsahuje složky forem uvedených v článku 31 ujednání, které nejsou volně a plně dostupné pro financování pořízení zboží nebo služeb od přijímající země, od téměř všech ostatních rozvojových zemí a od účastníků, anebo zda zahrnuje postupy, které Výbor pro rozvojovou pomoc nebo účastníci považují za rovnocenné tomuto vázání. |
| --- | --- |

l)

Vázaná pomoc: pomoc, která je ve svém účinku (právně nebo fakticky) vázána na pořízení zboží nebo služeb od dárcovské země nebo omezeného počtu zemí; zahrnuje úvěry, dary nebo balíčky sdruženého financování s úrovní zvýhodnění vyšší než 0 %.

Tato definice platí bez ohledu na to, zda má „vázání“ podobu formální dohody nebo jakéhokoli neformálního ujednání mezi přijímající a dárcovskou zemí, nebo zda balíček financování obsahuje složky forem uvedených v článku 31 ujednání, které nejsou volně a plně dostupné pro financování pořízení zboží nebo služeb od přijímající země, od téměř všech ostatních rozvojových zemí a od účastníků, anebo zda zahrnuje postupy, které Výbor pro rozvojovou pomoc nebo účastníci považují za rovnocenné tomuto vázání.

| m) | Nevázaná pomoc: pomoc skládající se z úvěrů nebo z darů, jejichž výnos je plně a volně dostupný pro financování pořízení zboží nebo služeb od jakékoli země. |
| --- | --- |

m)

Nevázaná pomoc: pomoc skládající se z úvěrů nebo z darů, jejichž výnos je plně a volně dostupný pro financování pořízení zboží nebo služeb od jakékoli země.

| n) | Vážený průměr doby splácení: doba splacení jedné poloviny jistiny úvěru. Vypočte se jako součet doby (v letech) mezi počátkem úvěru a každou splátkou jistiny váženou částí jistiny splacenou ke každému jednotlivému datu splátky. |
| --- | --- |

n)

Vážený průměr doby splácení: doba splacení jedné poloviny jistiny úvěru. Vypočte se jako součet doby (v letech) mezi počátkem úvěru a každou splátkou jistiny váženou částí jistiny splacenou ke každému jednotlivému datu splátky.

---

SMĚRNICE

| 8.12.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 326/113 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 326/113

---

SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2011/89/EU

ze dne 16. listopadu 2011,

kterou se mění směrnice 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES a 2009/138/ES, pokud jde o doplňkový dozor nad finančními subjekty ve finančním konglomerátu

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 53 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu (3) uděluje příslušným orgánům ve finančním sektoru doplňkové pravomoci a nástroje pro dozor nad skupinami složenými z mnoha regulovaných podniků, které jsou činné v různých odvětvích finančních trhů. Takové skupiny (dále jen „finanční konglomeráty“) jsou vystaveny rizikům (dále jen „skupinová rizika“), jež zahrnují rizika nákazy, kdy se rizika šíří z jednoho konce skupiny na druhý; koncentraci rizik, kdy se stejný typ rizika vyskytne současně v různých částech skupiny; složitost řízení mnoha různých právních subjektů; potenciální střet zájmů; a problém přidělování regulatorního kapitálu všem regulovaným podnikům, které jsou částí finančního konglomerátu, aby se tak zamezilo mnohonásobnému využití kapitálu. Doplňkový dozor by se měl na finanční konglomeráty vztahovat vedle dohledu na samostatném, konsolidovaném nebo skupinovém základě, aniž by docházelo ke zdvojování či k narušení skupiny, a bez ohledu na právní strukturu skupiny. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu (3) uděluje příslušným orgánům ve finančním sektoru doplňkové pravomoci a nástroje pro dozor nad skupinami složenými z mnoha regulovaných podniků, které jsou činné v různých odvětvích finančních trhů. Takové skupiny (dále jen „finanční konglomeráty“) jsou vystaveny rizikům (dále jen „skupinová rizika“), jež zahrnují rizika nákazy, kdy se rizika šíří z jednoho konce skupiny na druhý; koncentraci rizik, kdy se stejný typ rizika vyskytne současně v různých částech skupiny; složitost řízení mnoha různých právních subjektů; potenciální střet zájmů; a problém přidělování regulatorního kapitálu všem regulovaným podnikům, které jsou částí finančního konglomerátu, aby se tak zamezilo mnohonásobnému využití kapitálu. Doplňkový dozor by se měl na finanční konglomeráty vztahovat vedle dohledu na samostatném, konsolidovaném nebo skupinovém základě, aniž by docházelo ke zdvojování či k narušení skupiny, a bez ohledu na právní strukturu skupiny.

| (2) | Je vhodné zajistit soulad mezi cíli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES na jedné straně a směrnic Rady 73/239/EHS (4) a 92/49/EHS (5) a směrnic Evropského parlamentu a Rady 98/78/ES (6), 2002/83/ES (7), 2004/39/ES (8), 2005/68/ES (9), 2006/48/ES (10), 2006/49/ES (11), 2009/65/ES (12), 2009/138/ES (13) a 2011/61/EU (14) na straně druhé, a tím umožnit vhodný doplňkový dozor nad pojišťovacími a bankovními skupinami, a to i v případě, kdy tvoří součást smíšené finanční holdingové struktury. |
| --- | --- |

(2)

Je vhodné zajistit soulad mezi cíli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES na jedné straně a směrnic Rady 73/239/EHS (4) a 92/49/EHS (5) a směrnic Evropského parlamentu a Rady 98/78/ES (6), 2002/83/ES (7), 2004/39/ES (8), 2005/68/ES (9), 2006/48/ES (10), 2006/49/ES (11), 2009/65/ES (12), 2009/138/ES (13) a 2011/61/EU (14) na straně druhé, a tím umožnit vhodný doplňkový dozor nad pojišťovacími a bankovními skupinami, a to i v případě, kdy tvoří součást smíšené finanční holdingové struktury.

| (3) | Je nezbytné, aby byly finanční konglomeráty určovány v Unii podle rozsahu, v jakém jsou vystaveny skupinovým rizikům, na základě společných pokynů vydaných Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro bankovnictví) zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (15), Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (16) a Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy) zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (17) v souladu s článkem 56 nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010, a to prostřednictvím Společného výboru evropských orgánů dohledu (dále jen „Společný výbor“). Je také velmi důležité, aby se požadavky týkající se upuštění od uplatnění doplňkového dozoru uplatňovaly na základě rizik a v souladu s uvedenými pokyny. To má zvláštní význam v případě větších, mezinárodně fungujících finančních konglomerátů. |
| --- | --- |

(3)

Je nezbytné, aby byly finanční konglomeráty určovány v Unii podle rozsahu, v jakém jsou vystaveny skupinovým rizikům, na základě společných pokynů vydaných Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro bankovnictví) zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (15), Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (16) a Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy) zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (17) v souladu s článkem 56 nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010, a to prostřednictvím Společného výboru evropských orgánů dohledu (dále jen „Společný výbor“). Je také velmi důležité, aby se požadavky týkající se upuštění od uplatnění doplňkového dozoru uplatňovaly na základě rizik a v souladu s uvedenými pokyny. To má zvláštní význam v případě větších, mezinárodně fungujících finančních konglomerátů.

| (4) | Důsledné a přiměřené monitorování skupinových rizik ve velkých, složitých, mezinárodně fungujících finančních konglomerátech a dohled nad celoskupinovými kapitálovými politikami těchto skupin jsou možné pouze tehdy, když příslušné orgány shromáždí informace o dohledu a naplánují opatření dohledu nad rámec své vnitrostátní působnosti. Je proto nezbytné, aby příslušné orgány koordinovaly doplňkový dozor nad mezinárodně fungujícími finančními konglomeráty mezi příslušnými orgány, které jsou považovány za nejvhodnější pro výkon doplňkového dozoru nad finančním konglomerátem. Kolegia dotyčných orgánů příslušných pro finanční konglomeráty by měla jednat v souladu s doplňkovou povahou směrnice 2002/87/ES a jako taková by neměla zdvojovat ani nahrazovat činnost stávajících odvětvových kolegií, ale měla by spíše přidávat hodnotu k činnosti stávajících kolegií pro bankovní podskupinu a pojišťovací podskupinu v uvedených finančních konglomerátech. Kolegium pro finanční konglomerát by mělo být zřízeno pouze v případě, že není vytvořeno bankovní ani pojišťovací sektorové kolegium orgánů dohledu. |
| --- | --- |

(4)

Důsledné a přiměřené monitorování skupinových rizik ve velkých, složitých, mezinárodně fungujících finančních konglomerátech a dohled nad celoskupinovými kapitálovými politikami těchto skupin jsou možné pouze tehdy, když příslušné orgány shromáždí informace o dohledu a naplánují opatření dohledu nad rámec své vnitrostátní působnosti. Je proto nezbytné, aby příslušné orgány koordinovaly doplňkový dozor nad mezinárodně fungujícími finančními konglomeráty mezi příslušnými orgány, které jsou považovány za nejvhodnější pro výkon doplňkového dozoru nad finančním konglomerátem. Kolegia dotyčných orgánů příslušných pro finanční konglomeráty by měla jednat v souladu s doplňkovou povahou směrnice 2002/87/ES a jako taková by neměla zdvojovat ani nahrazovat činnost stávajících odvětvových kolegií, ale měla by spíše přidávat hodnotu k činnosti stávajících kolegií pro bankovní podskupinu a pojišťovací podskupinu v uvedených finančních konglomerátech. Kolegium pro finanční konglomerát by mělo být zřízeno pouze v případě, že není vytvořeno bankovní ani pojišťovací sektorové kolegium orgánů dohledu.

| (5) | K zajištění náležitého regulačního dohledu je nezbytné, aby právní, řídící a organizační strukturu včetně všech regulovaných podniků, neregulovaných dceřiných společností a významných poboček bank, pojišťoven a finančních konglomerátů s přeshraniční činností sledovaly podle potřeby Evropský orgán pro bankovnictví, Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění, Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (společně dále jen „evropské orgány dohledu“) a Společný výbor a aby byly tyto informace zpřístupněny dotyčným příslušným orgánům. |
| --- | --- |

(5)

K zajištění náležitého regulačního dohledu je nezbytné, aby právní, řídící a organizační strukturu včetně všech regulovaných podniků, neregulovaných dceřiných společností a významných poboček bank, pojišťoven a finančních konglomerátů s přeshraniční činností sledovaly podle potřeby Evropský orgán pro bankovnictví, Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění, Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (společně dále jen „evropské orgány dohledu“) a Společný výbor a aby byly tyto informace zpřístupněny dotyčným příslušným orgánům.

| (6) | Za účelem zajištění účinného doplňkového dozoru nad regulovanými podniky ve finančním konglomerátu, zejména pokud se sídlo jedné z jeho dceřiných společností nachází v třetí zemi, by podniky, na které se tato směrnice vztahuje, měly zahrnovat všechny podniky, zejména úvěrové instituce se sídlem v třetí zemi, které by potřebovaly povolení, pokud by se jejich sídlo nacházelo v Unii. |
| --- | --- |

(6)

Za účelem zajištění účinného doplňkového dozoru nad regulovanými podniky ve finančním konglomerátu, zejména pokud se sídlo jedné z jeho dceřiných společností nachází v třetí zemi, by podniky, na které se tato směrnice vztahuje, měly zahrnovat všechny podniky, zejména úvěrové instituce se sídlem v třetí zemi, které by potřebovaly povolení, pokud by se jejich sídlo nacházelo v Unii.

| (7) | Doplňkový dozor nad velkými, složitými, mezinárodně fungujícími finančními konglomeráty vyžaduje koordinaci v celé Unii, aby přispěl ke stabilitě vnitřního trhu s finančními službami. K tomu se příslušné orgány musí dohodnout na postupech dohledu ve vztahu k těmto finančním konglomerátům. Evropské orgány dohledu by měly vydat v souladu s článkem 56 nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010, prostřednictvím Společného výboru, společné pokyny pro tyto společné postupy dohledu, a tím zajistit komplexní obezřetnostní rámec nástrojů a pravomocí dohledu dostupných podle směrnic o bankovnictví, pojišťovnictví, cenných papírech a finančních konglomerátech. Pokyny stanovené v směrnici 2002/87/ES by měly odrážet doplňkovou povahu dozoru podle ní a doplňovat dohled nad příslušnými sektory, jak jej stanoví směrnice 73/239/EHS, 92/49/EHS, 98/78/ES, 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES, 2009/138/ES a 2011/61/EU. |
| --- | --- |

(7)

Doplňkový dozor nad velkými, složitými, mezinárodně fungujícími finančními konglomeráty vyžaduje koordinaci v celé Unii, aby přispěl ke stabilitě vnitřního trhu s finančními službami. K tomu se příslušné orgány musí dohodnout na postupech dohledu ve vztahu k těmto finančním konglomerátům. Evropské orgány dohledu by měly vydat v souladu s článkem 56 nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010, prostřednictvím Společného výboru, společné pokyny pro tyto společné postupy dohledu, a tím zajistit komplexní obezřetnostní rámec nástrojů a pravomocí dohledu dostupných podle směrnic o bankovnictví, pojišťovnictví, cenných papírech a finančních konglomerátech. Pokyny stanovené v směrnici 2002/87/ES by měly odrážet doplňkovou povahu dozoru podle ní a doplňovat dohled nad příslušnými sektory, jak jej stanoví směrnice 73/239/EHS, 92/49/EHS, 98/78/ES, 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES, 2009/138/ES a 2011/61/EU.

| (8) | Je skutečně zapotřebí monitorovat a kontrolovat potenciální skupinová rizika, jimž jsou finanční konglomeráty vystaveny a která vznikají v důsledku účastí v jiných společnostech. Pro případy, kdy se konkrétní pravomoci dozoru stanovené v směrnici 2002/87/ES zdají být nedostačující, by společenství dohledu mělo vypracovat alternativní metody, jak řešit a adekvátně zohledňovat tato rizika, pokud možno činností evropských orgánů dohledu prostřednictvím Společného výboru. Pokud je účast jediným prvkem pro určení finančního konglomerátu, měly by mít orgány dohledu možnost posoudit, zda je taková skupina vystavena skupinovým rizikům, a případně upustit od potřeby doplňkového dozoru. |
| --- | --- |

(8)

Je skutečně zapotřebí monitorovat a kontrolovat potenciální skupinová rizika, jimž jsou finanční konglomeráty vystaveny a která vznikají v důsledku účastí v jiných společnostech. Pro případy, kdy se konkrétní pravomoci dozoru stanovené v směrnici 2002/87/ES zdají být nedostačující, by společenství dohledu mělo vypracovat alternativní metody, jak řešit a adekvátně zohledňovat tato rizika, pokud možno činností evropských orgánů dohledu prostřednictvím Společného výboru. Pokud je účast jediným prvkem pro určení finančního konglomerátu, měly by mít orgány dohledu možnost posoudit, zda je taková skupina vystavena skupinovým rizikům, a případně upustit od potřeby doplňkového dozoru.

| (9) | Pokud jde o některé skupinové struktury, v současné krizi byly orgány dohledu ponechány bez pravomocí, neboť režimy stanovené v příslušných směrnicích je nutily, aby si zvolily buď sektorově specifický dohled, nebo doplňkový dozor. I když by se měl v souvislosti s prací skupiny G-20 na finančních konglomerátech uskutečnit celkový přezkum směrnice 2002/87/ES, je třeba co nejdříve stanovit nezbytné pravomoci dozoru. |
| --- | --- |

(9)

Pokud jde o některé skupinové struktury, v současné krizi byly orgány dohledu ponechány bez pravomocí, neboť režimy stanovené v příslušných směrnicích je nutily, aby si zvolily buď sektorově specifický dohled, nebo doplňkový dozor. I když by se měl v souvislosti s prací skupiny G-20 na finančních konglomerátech uskutečnit celkový přezkum směrnice 2002/87/ES, je třeba co nejdříve stanovit nezbytné pravomoci dozoru.

| (10) | Je vhodné zajistit soulad mezi cíli směrnice 2002/87/ES a směrnice 98/78/ES. Směrnice 98/78/ES by proto měla být změněna tak, aby definovala a zahrnovala smíšené finanční holdingové společnosti. Aby byl zajištěn včasný a soudržný dohled, měla by být směrnice 98/78/ES změněna bez ohledu na brzký počátek uplatňování směrnice 2009/138/ES, která by měla být změněna za stejným účelem. |
| --- | --- |

(10)

Je vhodné zajistit soulad mezi cíli směrnice 2002/87/ES a směrnice 98/78/ES. Směrnice 98/78/ES by proto měla být změněna tak, aby definovala a zahrnovala smíšené finanční holdingové společnosti. Aby byl zajištěn včasný a soudržný dohled, měla by být směrnice 98/78/ES změněna bez ohledu na brzký počátek uplatňování směrnice 2009/138/ES, která by měla být změněna za stejným účelem.

| (11) | Zatímco zátěžové testy pro bankovní a pojišťovací podskupiny ve finančním konglomerátu by měly být prováděny pravidelně, je na koordinátorovi určeném v souladu se směrnicí 2002/87/ES, aby rozhodl o vhodnosti, parametrech a načasování zátěžového testu pro každý finanční konglomerát jako celek. U zátěžových testů v celé Unii, které provádějí evropské orgány dohledu v jednotlivých sektorech, by mělo být úkolem Společného výboru zajistit, aby tyto zátěžové testy probíhaly konzistentně ve všech jednotlivých sektorech. Z těchto důvodů by evropské orgány dohledu měly mít možnost prostřednictvím Společného výboru vytvářet doplňkové parametry pro celounijní zátěžové testy, a zachytit tak specifická skupinová rizika pro finanční konglomeráty, a mělo by jim být umožněno výsledky těchto testů zveřejnit, pokud to sektorové právní předpisy dovolují. Měly by být zohledněny zkušenosti z předchozích celounijních zátěžových testů. Zátěžové testy by například měly zohledňovat rizika týkající se likvidity a solventnosti finančních konglomerátů. |
| --- | --- |

(11)

Zatímco zátěžové testy pro bankovní a pojišťovací podskupiny ve finančním konglomerátu by měly být prováděny pravidelně, je na koordinátorovi určeném v souladu se směrnicí 2002/87/ES, aby rozhodl o vhodnosti, parametrech a načasování zátěžového testu pro každý finanční konglomerát jako celek. U zátěžových testů v celé Unii, které provádějí evropské orgány dohledu v jednotlivých sektorech, by mělo být úkolem Společného výboru zajistit, aby tyto zátěžové testy probíhaly konzistentně ve všech jednotlivých sektorech. Z těchto důvodů by evropské orgány dohledu měly mít možnost prostřednictvím Společného výboru vytvářet doplňkové parametry pro celounijní zátěžové testy, a zachytit tak specifická skupinová rizika pro finanční konglomeráty, a mělo by jim být umožněno výsledky těchto testů zveřejnit, pokud to sektorové právní předpisy dovolují. Měly by být zohledněny zkušenosti z předchozích celounijních zátěžových testů. Zátěžové testy by například měly zohledňovat rizika týkající se likvidity a solventnosti finančních konglomerátů.

| (12) | Komise by měla dále vypracovat ucelený a přesvědčivý systém dohledu nad finančními konglomeráty. Nadcházející celkový přezkum směrnice 2002/87/ES by měl zahrnovat neregulované subjekty, zejména zvláštní účelové jednotky, a měl by vytvořit možnost pro orgány dohledu na základě hodnocení rizik upustit od uplatnění doplňkového dozoru při určování finančního konglomerátu a současně omezit použití této možnosti upuštění. S ohledem na sektorové směrnice by měl přezkum posoudit i systémově relevantní finanční konglomeráty, jejichž velikost, vzájemná propojenost nebo složitost je činí zvlášť zranitelnými. Tyto finanční konglomeráty by měly být určovány analogicky podle vyvíjejících se standardů Rady pro finanční stabilitu a Basilejského výboru pro bankovní dohled. Komise by měla zvážit navržení regulačního opatření v této oblasti. |
| --- | --- |

(12)

Komise by měla dále vypracovat ucelený a přesvědčivý systém dohledu nad finančními konglomeráty. Nadcházející celkový přezkum směrnice 2002/87/ES by měl zahrnovat neregulované subjekty, zejména zvláštní účelové jednotky, a měl by vytvořit možnost pro orgány dohledu na základě hodnocení rizik upustit od uplatnění doplňkového dozoru při určování finančního konglomerátu a současně omezit použití této možnosti upuštění. S ohledem na sektorové směrnice by měl přezkum posoudit i systémově relevantní finanční konglomeráty, jejichž velikost, vzájemná propojenost nebo složitost je činí zvlášť zranitelnými. Tyto finanční konglomeráty by měly být určovány analogicky podle vyvíjejících se standardů Rady pro finanční stabilitu a Basilejského výboru pro bankovní dohled. Komise by měla zvážit navržení regulačního opatření v této oblasti.

| (13) | Je vhodné zajistit soulad mezi cíli směrnice 2002/87/ES a směrnice 2006/48/ES. Směrnice 2006/48/ES by proto měla být změněna tak, aby definovala a zahrnovala smíšené finanční holdingové společnosti. |
| --- | --- |

(13)

Je vhodné zajistit soulad mezi cíli směrnice 2002/87/ES a směrnice 2006/48/ES. Směrnice 2006/48/ES by proto měla být změněna tak, aby definovala a zahrnovala smíšené finanční holdingové společnosti.

| (14) | Obnovená dostupnost pravomocí na úrovni smíšených finančních holdingových společností znamená, že některá ustanovení směrnic 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES, nebo 2009/138/ES se na této úrovni uplatní souběžně. Tato ustanovení mohou být vzájemně rovnocenná, zejména pokud jde o kvalitativní prvky přezkumných postupů dohledu. Například stejné požadavky na způsobilost a odbornost řízení holdingových společností jsou stanoveny ve směrnicích 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES, a 2009/138/ES. Aby se předešlo překrývání těchto ustanovení a zajistila účinnost dohledu na nejvyšší úrovni, měly by mít orgány dohledu možnost uplatnit určité ustanovení pouze jednou, a tím současně splnit rovnocenné ustanovení ve všech ostatních použitelných směrnicích. Kde ustanovení nemají stejná znění, měla by být považována za rovnocenná, pokud jsou podobná svou podstatou, zejména pokud jde o dohled založený na riziku. Při posuzování rovnocennosti by orgány dohledu měly v kolegiích ve vztahu ke každé použitelné směrnici zkontrolovat, zda byla pokryta její působnost a je dosahováno jejích cílů, aniž by došlo ke snížení standardů v oblasti dohledu. Posuzování rovnocennosti by se mělo moci vyvíjet s ohledem na změny rámců a postupů dohledu. Posuzování rovnocennosti by proto mělo představovat otevřený, neustále se vyvíjející proces. Tento proces by měl umožnit individuální řešení v jednotlivých případech, aby byly zohledněny veškeré podstatné znaky konkrétní skupiny. Pro zajištění konzistentnosti v rámci dohledu nad jednou konkrétní skupinou a pro vytvoření rovných podmínek pro všechny finanční konglomeráty v celé Unii je nezbytná vhodná spolupráce v oblasti dohledu. Za tímto účelem by měly evropské orgány dohledu prostřednictvím Společného výboru vytvořit pokyny pro sbližování postupů posuzování rovnocennosti a pracovat na vydání závazných technických norem. |
| --- | --- |

(14)

Obnovená dostupnost pravomocí na úrovni smíšených finančních holdingových společností znamená, že některá ustanovení směrnic 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES, nebo 2009/138/ES se na této úrovni uplatní souběžně. Tato ustanovení mohou být vzájemně rovnocenná, zejména pokud jde o kvalitativní prvky přezkumných postupů dohledu. Například stejné požadavky na způsobilost a odbornost řízení holdingových společností jsou stanoveny ve směrnicích 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES, a 2009/138/ES. Aby se předešlo překrývání těchto ustanovení a zajistila účinnost dohledu na nejvyšší úrovni, měly by mít orgány dohledu možnost uplatnit určité ustanovení pouze jednou, a tím současně splnit rovnocenné ustanovení ve všech ostatních použitelných směrnicích. Kde ustanovení nemají stejná znění, měla by být považována za rovnocenná, pokud jsou podobná svou podstatou, zejména pokud jde o dohled založený na riziku. Při posuzování rovnocennosti by orgány dohledu měly v kolegiích ve vztahu ke každé použitelné směrnici zkontrolovat, zda byla pokryta její působnost a je dosahováno jejích cílů, aniž by došlo ke snížení standardů v oblasti dohledu. Posuzování rovnocennosti by se mělo moci vyvíjet s ohledem na změny rámců a postupů dohledu. Posuzování rovnocennosti by proto mělo představovat otevřený, neustále se vyvíjející proces. Tento proces by měl umožnit individuální řešení v jednotlivých případech, aby byly zohledněny veškeré podstatné znaky konkrétní skupiny. Pro zajištění konzistentnosti v rámci dohledu nad jednou konkrétní skupinou a pro vytvoření rovných podmínek pro všechny finanční konglomeráty v celé Unii je nezbytná vhodná spolupráce v oblasti dohledu. Za tímto účelem by měly evropské orgány dohledu prostřednictvím Společného výboru vytvořit pokyny pro sbližování postupů posuzování rovnocennosti a pracovat na vydání závazných technických norem.

| (15) | Za účelem zdokonalení doplňkového dozoru nad finančními subjekty ve finančním konglomerátu by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o technické úpravy, které je třeba učinit ve směrnici 2002/87/ES s ohledem na definice, přizpůsobení terminologie a metody výpočtu v ní stanovené. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

(15)

Za účelem zdokonalení doplňkového dozoru nad finančními subjekty ve finančním konglomerátu by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o technické úpravy, které je třeba učinit ve směrnici 2002/87/ES s ohledem na definice, přizpůsobení terminologie a metody výpočtu v ní stanovené. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.

| (16) | Jelikož cíle této směrnice, totiž zdokonalení doplňkového dozoru nad finančními subjekty ve finančním konglomerátu, není možné uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu nebo účinků této směrnice lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(16)

Jelikož cíle této směrnice, totiž zdokonalení doplňkového dozoru nad finančními subjekty ve finančním konglomerátu, není možné uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu nebo účinků této směrnice lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

| (17) | Směrnice 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES a 2009/138/ES by proto měly být změněny, |
| --- | --- |

(17)

Směrnice 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES a 2009/138/ES by proto měly být změněny,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Změny směrnice 98/78/ES

Směrnice 98/78/ES se mění takto:

| 1) | Článek 1 se mění takto:






  a) | písmeno j) se nahrazuje tímto:






  „j) | ‚holdingovou pojišťovnou se smíšenou činností‘ mateřský podnik jiný než pojišťovna, pojišťovna z třetí země, zajišťovna, zajišťovna z třetí země, holdingová pojišťovna nebo smíšená finanční holdingová společnost, jehož alespoň jeden dceřiný podnik je pojišťovnou nebo zajišťovnou;“ |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Článek 1 se mění takto:

a)

písmeno j) se nahrazuje tímto:

„j)

‚holdingovou pojišťovnou se smíšenou činností‘ mateřský podnik jiný než pojišťovna, pojišťovna z třetí země, zajišťovna, zajišťovna z třetí země, holdingová pojišťovna nebo smíšená finanční holdingová společnost, jehož alespoň jeden dceřiný podnik je pojišťovnou nebo zajišťovnou;“

| b) | doplňuje se nové písmeno, které zní:






  „m) | ‚smíšenou finanční holdingovou společností‘ smíšená finanční holdingová společnost ve smyslu čl. 2 bodu 15 směrnice 2002/87/ES.“ |
| --- | --- | --- |

b)

doplňuje se nové písmeno, které zní:

„m)

‚smíšenou finanční holdingovou společností‘ smíšená finanční holdingová společnost ve smyslu čl. 2 bodu 15 směrnice 2002/87/ES.“

| 2) | V článku 2 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Každá pojišťovna nebo zajišťovna, jejímž mateřským podnikem je holdingová pojišťovna, smíšená finanční holdingová společnost, pojišťovna z třetí země nebo zajišťovna z třetí země, podléhá doplňkovému dozoru vykonávanému způsobem stanoveným v čl. 5 odst. 2 a v článcích 6, 8 a 10.“ |
| --- | --- |

2)

V článku 2 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Každá pojišťovna nebo zajišťovna, jejímž mateřským podnikem je holdingová pojišťovna, smíšená finanční holdingová společnost, pojišťovna z třetí země nebo zajišťovna z třetí země, podléhá doplňkovému dozoru vykonávanému způsobem stanoveným v čl. 5 odst. 2 a v článcích 6, 8 a 10.“

| 3) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 2a
  Úroveň použití na smíšené finanční holdingové společnosti
  1.   Vztahují-li se na smíšenou finanční holdingovou společnost rovnocenná ustanovení této směrnice i směrnice 2002/87/ES, zejména pokud jde o dohled založený na riziku, může orgán příslušný k doplňkovému dozoru po konzultaci s ostatními dotyčnými příslušnými orgány použít na tuto smíšenou finanční holdingovou společnost pouze příslušné ustanovení směrnice 2002/87/ES.
  2.   Vztahují-li se na smíšenou finanční holdingovou společnost rovnocenná ustanovení této směrnice i směrnice 2006/48/ES, zejména pokud jde o dohled založený na riziku, může orgán příslušný k doplňkovému dozoru, po dohodě s orgánem vykonávajícím dohled na konsolidovaném základě v sektoru bankovnictví a v sektoru investičních služeb, použít pouze ustanovení směrnice vztahující se na nejvýznamnější sektor určený v souladu s čl. 3 odst. 2 směrnice 2002/87/ES.
  3.   Orgán příslušný k doplňkovému dozoru informuje o rozhodnutích přijatých podle odstavců 1 a 2 Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (18) a Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (19). Evropský orgán pro bankovnictví, Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (20) vypracují prostřednictvím Společného výboru evropských orgánů dohledu (dále jen „Společný výbor“) pokyny pro sbližování postupů dohledu a vypracují návrh regulačních technických norem, který předloží Komisi do tří let od přijetí uvedených pokynů.
  Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 a nařízení (EU) č. 1095/2010. |
| --- | --- |

3)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 2a

Úroveň použití na smíšené finanční holdingové společnosti

1.   Vztahují-li se na smíšenou finanční holdingovou společnost rovnocenná ustanovení této směrnice i směrnice 2002/87/ES, zejména pokud jde o dohled založený na riziku, může orgán příslušný k doplňkovému dozoru po konzultaci s ostatními dotyčnými příslušnými orgány použít na tuto smíšenou finanční holdingovou společnost pouze příslušné ustanovení směrnice 2002/87/ES.

2.   Vztahují-li se na smíšenou finanční holdingovou společnost rovnocenná ustanovení této směrnice i směrnice 2006/48/ES, zejména pokud jde o dohled založený na riziku, může orgán příslušný k doplňkovému dozoru, po dohodě s orgánem vykonávajícím dohled na konsolidovaném základě v sektoru bankovnictví a v sektoru investičních služeb, použít pouze ustanovení směrnice vztahující se na nejvýznamnější sektor určený v souladu s čl. 3 odst. 2 směrnice 2002/87/ES.

3.   Orgán příslušný k doplňkovému dozoru informuje o rozhodnutích přijatých podle odstavců 1 a 2 Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (18) a Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (19). Evropský orgán pro bankovnictví, Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (20) vypracují prostřednictvím Společného výboru evropských orgánů dohledu (dále jen „Společný výbor“) pokyny pro sbližování postupů dohledu a vypracují návrh regulačních technických norem, který předloží Komisi do tří let od přijetí uvedených pokynů.

Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 a nařízení (EU) č. 1095/2010.

| 4) | V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Výkon doplňkového dozoru v souladu s článkem 2 v žádném případě neznamená, že příslušné orgány jsou povinny jednotlivě dohlížet na pojišťovnu z třetí země, zajišťovnu z třetí země, holdingovou pojišťovnu, smíšenou finanční holdingovou společnost nebo holdingovou pojišťovnu se smíšenou činností.“ |
| --- | --- |

4)

V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Výkon doplňkového dozoru v souladu s článkem 2 v žádném případě neznamená, že příslušné orgány jsou povinny jednotlivě dohlížet na pojišťovnu z třetí země, zajišťovnu z třetí země, holdingovou pojišťovnu, smíšenou finanční holdingovou společnost nebo holdingovou pojišťovnu se smíšenou činností.“

| 5) | V článku 4 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Pokud pojišťovny nebo zajišťovny, kterým bylo vydáno povolení k výkonu činnosti ve dvou či více členských státech, mají za mateřský podnik stejnou holdingovou pojišťovnu, pojišťovnu z třetí země, zajišťovnu z třetí země, smíšenou finanční holdingovou společnost nebo holdingovou pojišťovnu se smíšenou činností, mohou příslušné orgány dotyčných členských států uzavřít dohodu o tom, který z nich bude vykonávat doplňkový dozor.“ |
| --- | --- |

5)

V článku 4 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Pokud pojišťovny nebo zajišťovny, kterým bylo vydáno povolení k výkonu činnosti ve dvou či více členských státech, mají za mateřský podnik stejnou holdingovou pojišťovnu, pojišťovnu z třetí země, zajišťovnu z třetí země, smíšenou finanční holdingovou společnost nebo holdingovou pojišťovnu se smíšenou činností, mohou příslušné orgány dotyčných členských států uzavřít dohodu o tom, který z nich bude vykonávat doplňkový dozor.“

| 6) | Článek 10 se nahrazuje tímto:
  „Článek 10
  Holdingové pojišťovny, smíšené finanční holdingové společnosti, pojišťovny z třetích zemí a zajišťovny z třetích zemí
  1.   Ve vztahu k čl. 2 odst. 2 členské státy vyžadují, aby se metoda doplňkového dozoru použila v souladu s přílohou II. Výpočet zahrnuje všechny přidružené podniky holdingové pojišťovny, smíšené finanční holdingové společnosti, pojišťovny z třetí země nebo zajišťovny z třetí země.
  2.   Jestliže příslušné orgány dojdou na základě výpočtu uvedeného v odstavci 1 k závěru, že solventnost dceřiné pojišťovny nebo zajišťovny holdingové pojišťovny, smíšené finanční holdingové společnosti, pojišťovny z třetí země nebo zajišťovny z třetí země je nebo může být ohrožena, přijmou vhodná opatření na úrovni dané pojišťovny nebo zajišťovny.“ |
| --- | --- |

6)

Článek 10 se nahrazuje tímto:

„Článek 10

Holdingové pojišťovny, smíšené finanční holdingové společnosti, pojišťovny z třetích zemí a zajišťovny z třetích zemí

1.   Ve vztahu k čl. 2 odst. 2 členské státy vyžadují, aby se metoda doplňkového dozoru použila v souladu s přílohou II. Výpočet zahrnuje všechny přidružené podniky holdingové pojišťovny, smíšené finanční holdingové společnosti, pojišťovny z třetí země nebo zajišťovny z třetí země.

2.   Jestliže příslušné orgány dojdou na základě výpočtu uvedeného v odstavci 1 k závěru, že solventnost dceřiné pojišťovny nebo zajišťovny holdingové pojišťovny, smíšené finanční holdingové společnosti, pojišťovny z třetí země nebo zajišťovny z třetí země je nebo může být ohrožena, přijmou vhodná opatření na úrovni dané pojišťovny nebo zajišťovny.“

| 7) | Přílohy I a II se mění v souladu s přílohou I této směrnice. |
| --- | --- |

7)

Přílohy I a II se mění v souladu s přílohou I této směrnice.

Článek 2

Změny směrnice 2002/87/ES

Směrnice 2002/87/ES se mění takto:

| 1) | Články 1 a 2 se nahrazují tímto:
  „Článek 1
  Předmět
  Tato směrnice stanoví pravidla pro doplňkový dozor nad regulovanými podniky, které obdržely povolení podle článku 6 směrnice 73/239/EHS, článku 4 směrnice 2002/83/ES (21), článku 5 směrnice 2004/39/ES (22), článku 3 směrnice 2005/68/ES (23), článku 6 směrnice 2006/48/ES (24), článku 5 směrnice 2009/65/ES (25), článku 14 směrnice 2009/138/ES (26) nebo článků 6 až 11 směrnice 2011/61/EU (27) a které jsou součástí finančního konglomerátu.
  Tato směrnice rovněž mění související sektorové předpisy, které se vztahují na podniky regulované uvedenými směrnicemi.
  Článek 2
  Definice
  Pro účely této směrnice se rozumí:






  1) | ‚úvěrovou institucí‘ úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 bodu 1 směrnice 2006/48/ES; |
| --- | --- | --- |

1)

Články 1 a 2 se nahrazují tímto:

„Článek 1

Předmět

Tato směrnice stanoví pravidla pro doplňkový dozor nad regulovanými podniky, které obdržely povolení podle článku 6 směrnice 73/239/EHS, článku 4 směrnice 2002/83/ES (21), článku 5 směrnice 2004/39/ES (22), článku 3 směrnice 2005/68/ES (23), článku 6 směrnice 2006/48/ES (24), článku 5 směrnice 2009/65/ES (25), článku 14 směrnice 2009/138/ES (26) nebo článků 6 až 11 směrnice 2011/61/EU (27) a které jsou součástí finančního konglomerátu.

Tato směrnice rovněž mění související sektorové předpisy, které se vztahují na podniky regulované uvedenými směrnicemi.

Článek 2

Definice

Pro účely této směrnice se rozumí:

1)

‚úvěrovou institucí‘ úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 bodu 1 směrnice 2006/48/ES;

| 2) | ‚pojišťovnou‘ pojišťovna ve smyslu čl. 13 bodů 1, 2 a 3 směrnice 2009/138/ES; |
| --- | --- |

2)

‚pojišťovnou‘ pojišťovna ve smyslu čl. 13 bodů 1, 2 a 3 směrnice 2009/138/ES;

| 3) | ‚investičním podnikem‘ investiční podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2004/39/ES, včetně podniků uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. d) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (28), nebo podnik se sídlem v třetí zemi, který by musel mít povolení podle směrnice 2004/39/ES, kdyby se jeho sídlo nacházelo v Unii; |
| --- | --- |

3)

‚investičním podnikem‘ investiční podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2004/39/ES, včetně podniků uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. d) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (28), nebo podnik se sídlem v třetí zemi, který by musel mít povolení podle směrnice 2004/39/ES, kdyby se jeho sídlo nacházelo v Unii;

| 4) | ‚regulovaným podnikem‘ úvěrová instituce, pojišťovna, zajišťovna, investiční podnik, společnost spravující aktiva nebo správce alternativního investičního fondu; |
| --- | --- |

4)

‚regulovaným podnikem‘ úvěrová instituce, pojišťovna, zajišťovna, investiční podnik, společnost spravující aktiva nebo správce alternativního investičního fondu;

| 5) | ‚společností spravující aktiva‘ správcovská společnost ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. b) směrnice 2009/65/ES nebo podnik se sídlem v třetí zemi, který by musel mít povolení podle uvedené směrnice, kdyby se jeho sídlo nacházelo v Unii; |
| --- | --- |

5)

‚společností spravující aktiva‘ správcovská společnost ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. b) směrnice 2009/65/ES nebo podnik se sídlem v třetí zemi, který by musel mít povolení podle uvedené směrnice, kdyby se jeho sídlo nacházelo v Unii;

| 5a) | ‚správcem alternativních investičních fondů‘ správce alternativních investičních fondů ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. b), l) a ab) směrnice 2011/61/EU nebo podnik se sídlem v třetí zemi, který by musel mít povolení podle uvedené směrnice, kdyby se jeho sídlo nacházelo v Unii; |
| --- | --- |

5a)

‚správcem alternativních investičních fondů‘ správce alternativních investičních fondů ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. b), l) a ab) směrnice 2011/61/EU nebo podnik se sídlem v třetí zemi, který by musel mít povolení podle uvedené směrnice, kdyby se jeho sídlo nacházelo v Unii;

| 6) | ‚zajišťovnou‘ zajišťovna ve smyslu čl. 13 bodu 4, 5 nebo 6 směrnice 2009/138/ES nebo zvláštní účelová jednotka ve smyslu čl. 13 bodu 26 uvedené směrnice; |
| --- | --- |

6)

‚zajišťovnou‘ zajišťovna ve smyslu čl. 13 bodu 4, 5 nebo 6 směrnice 2009/138/ES nebo zvláštní účelová jednotka ve smyslu čl. 13 bodu 26 uvedené směrnice;

| 7) | ‚sektorovými předpisy‘ právní předpisy Unie týkající se obezřetnostního dohledu nad regulovanými podniky, zejména směrnice 2004/39/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/138/ES; |
| --- | --- |

7)

‚sektorovými předpisy‘ právní předpisy Unie týkající se obezřetnostního dohledu nad regulovanými podniky, zejména směrnice 2004/39/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/138/ES;

| 8) | ‚finančním sektorem‘ sektor složený z jednoho nebo více těchto podniků:






  a) | úvěrová instituce, finanční instituce nebo podnik pomocných bankovních služeb ve smyslu čl. 4 bodu 1, 5 nebo 21 směrnice 2006/48/ES (dále souhrnně ‚sektor bankovnictví‘); |
| --- | --- | --- |

8)

‚finančním sektorem‘ sektor složený z jednoho nebo více těchto podniků:

a)

úvěrová instituce, finanční instituce nebo podnik pomocných bankovních služeb ve smyslu čl. 4 bodu 1, 5 nebo 21 směrnice 2006/48/ES (dále souhrnně ‚sektor bankovnictví‘);

| b) | pojišťovna, zajišťovna nebo pojišťovací holdingová společnost ve smyslu čl. 13 bodu 1, 2, 4 nebo 5 nebo čl. 212 odst. 1 písm. f) směrnice 2009/138/ES (dále souhrnně ‚pojišťovací sektor‘); |
| --- | --- |

b)

pojišťovna, zajišťovna nebo pojišťovací holdingová společnost ve smyslu čl. 13 bodu 1, 2, 4 nebo 5 nebo čl. 212 odst. 1 písm. f) směrnice 2009/138/ES (dále souhrnně ‚pojišťovací sektor‘);

| c) | investiční podnik ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) směrnice 2006/49/ES (dále souhrnně ‚sektor investičních služeb‘); |
| --- | --- |

c)

investiční podnik ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) směrnice 2006/49/ES (dále souhrnně ‚sektor investičních služeb‘);

| 9) | ‚mateřským podnikem‘ mateřský podnik ve smyslu článku 1 sedmé směrnice Rady 83/349/EHS ze dne 13. června 1983 o konsolidovaných účetních závěrkách (29) nebo jakýkoli podnik, který podle názoru příslušných orgánů fakticky vykonává dominantní vliv nad jiným podnikem; |
| --- | --- |

9)

‚mateřským podnikem‘ mateřský podnik ve smyslu článku 1 sedmé směrnice Rady 83/349/EHS ze dne 13. června 1983 o konsolidovaných účetních závěrkách (29) nebo jakýkoli podnik, který podle názoru příslušných orgánů fakticky vykonává dominantní vliv nad jiným podnikem;

| 10) | ‚dceřiným podnikem‘ dceřiný podnik ve smyslu článku 1 směrnice 83/349/EHS nebo jakýkoli podnik, nad nímž podle názoru příslušných orgánů fakticky vykonává dominantní vliv mateřský podnik, nebo jakýkoli dceřiný podnik takového dceřiného podniku; |
| --- | --- |

10)

‚dceřiným podnikem‘ dceřiný podnik ve smyslu článku 1 směrnice 83/349/EHS nebo jakýkoli podnik, nad nímž podle názoru příslušných orgánů fakticky vykonává dominantní vliv mateřský podnik, nebo jakýkoli dceřiný podnik takového dceřiného podniku;

| 11) | ‚účastí‘ účast ve smyslu první věty článku 17 čtvrté směrnice Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978 o ročních účetních závěrkách některých forem společností (30) nebo přímé či nepřímé držení nejméně 20 % hlasovacích práv nebo základního kapitálu podniku; |
| --- | --- |

11)

‚účastí‘ účast ve smyslu první věty článku 17 čtvrté směrnice Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978 o ročních účetních závěrkách některých forem společností (30) nebo přímé či nepřímé držení nejméně 20 % hlasovacích práv nebo základního kapitálu podniku;

| 12) | „skupinou“ skupina podniků, která se skládá z mateřského podniku, jeho dceřiných podniků a podniků, ve kterých drží mateřský podnik nebo jeho dceřiné podniky účast, nebo podniků vzájemně propojených ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS, včetně jakékoli její podskupiny; |
| --- | --- |

12)

„skupinou“ skupina podniků, která se skládá z mateřského podniku, jeho dceřiných podniků a podniků, ve kterých drží mateřský podnik nebo jeho dceřiné podniky účast, nebo podniků vzájemně propojených ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS, včetně jakékoli její podskupiny;

| 12a) | „kontrolou“ vztah mezi mateřským podnikem a dceřiným podnikem podle článku 1 směrnice 83/349/EHS nebo podobný vztah mezi fyzickou či právnickou osobou a podnikem; |
| --- | --- |

12a)

„kontrolou“ vztah mezi mateřským podnikem a dceřiným podnikem podle článku 1 směrnice 83/349/EHS nebo podobný vztah mezi fyzickou či právnickou osobou a podnikem;

| 13) | „úzkým propojením“ stav, kdy jsou dvě nebo více fyzických či právnických osob spojeny kontrolou nebo účastí, nebo stav, v němž jsou dvě nebo více fyzických či právnických osob trvale vázány k téže osobě vztahem kontroly; |
| --- | --- |

13)

„úzkým propojením“ stav, kdy jsou dvě nebo více fyzických či právnických osob spojeny kontrolou nebo účastí, nebo stav, v němž jsou dvě nebo více fyzických či právnických osob trvale vázány k téže osobě vztahem kontroly;

| 14) | „finančním konglomerátem“ skupina nebo podskupina, kde regulovaný podnik je v čele skupiny nebo podskupiny nebo kde nejméně jeden z dceřiných podniků ve skupině nebo podskupině je regulovaným podnikem a která splňuje tyto podmínky:






  a) | pokud je regulovaný podnik v čele skupiny nebo podskupiny:






  i) | tento podnik je buď mateřským podnikem podniku ve finančním sektoru, podnikem, který má účast v podniku ve finančním sektoru, nebo podnikem propojeným s podnikem ve finančním sektoru vztahem ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS, |
| --- | --- | --- | --- |

14)

„finančním konglomerátem“ skupina nebo podskupina, kde regulovaný podnik je v čele skupiny nebo podskupiny nebo kde nejméně jeden z dceřiných podniků ve skupině nebo podskupině je regulovaným podnikem a která splňuje tyto podmínky:

a)

pokud je regulovaný podnik v čele skupiny nebo podskupiny:

i)

tento podnik je buď mateřským podnikem podniku ve finančním sektoru, podnikem, který má účast v podniku ve finančním sektoru, nebo podnikem propojeným s podnikem ve finančním sektoru vztahem ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS,

| ii) | nejméně jeden podnik ve skupině nebo podskupině je činný v pojišťovacím sektoru a nejméně jeden v sektoru bankovnictví nebo v sektoru investičních služeb a |
| --- | --- |

ii)

nejméně jeden podnik ve skupině nebo podskupině je činný v pojišťovacím sektoru a nejméně jeden v sektoru bankovnictví nebo v sektoru investičních služeb a

| iii) | konsolidované nebo agregované činnosti podniků ve skupině nebo podskupině v pojišťovacím sektoru a konsolidované nebo agregované činnosti podniků v sektoru bankovnictví a sektoru investičních služeb jsou významné ve smyslu čl. 3 odst. 2 nebo 3 této směrnice, nebo |
| --- | --- |

iii)

konsolidované nebo agregované činnosti podniků ve skupině nebo podskupině v pojišťovacím sektoru a konsolidované nebo agregované činnosti podniků v sektoru bankovnictví a sektoru investičních služeb jsou významné ve smyslu čl. 3 odst. 2 nebo 3 této směrnice, nebo

| b) | pokud v čele skupiny nebo podskupiny nestojí žádný regulovaný podnik:






  i) | probíhá činnost skupiny nebo podskupiny hlavně ve finančním sektoru ve smyslu čl. 3 odst. 1 této směrnice, |
| --- | --- | --- |

b)

pokud v čele skupiny nebo podskupiny nestojí žádný regulovaný podnik:

i)

probíhá činnost skupiny nebo podskupiny hlavně ve finančním sektoru ve smyslu čl. 3 odst. 1 této směrnice,

| ii) | nejméně jeden podnik ve skupině nebo podskupině je činný v pojišťovacím sektoru a nejméně jeden v sektoru bankovnictví nebo v sektoru investičních služeb a |
| --- | --- |

ii)

nejméně jeden podnik ve skupině nebo podskupině je činný v pojišťovacím sektoru a nejméně jeden v sektoru bankovnictví nebo v sektoru investičních služeb a

| iii) | konsolidované nebo agregované činnosti podniků ve skupině nebo podskupině v pojišťovacím sektoru a konsolidované nebo agregované činnosti podniků v sektoru bankovnictví a sektoru investičních služeb jsou významné ve smyslu čl. 3 odst. 2 nebo 3 této směrnice; |
| --- | --- |

iii)

konsolidované nebo agregované činnosti podniků ve skupině nebo podskupině v pojišťovacím sektoru a konsolidované nebo agregované činnosti podniků v sektoru bankovnictví a sektoru investičních služeb jsou významné ve smyslu čl. 3 odst. 2 nebo 3 této směrnice;

| 15) | „smíšenou finanční holdingovou společností“ mateřský podnik jiný než regulovaný podnik, který společně se svými dceřinými podniky, z nichž nejméně jeden je regulovaným podnikem se sídlem v Unii, a jinými podniky tvoří finanční konglomerát; |
| --- | --- |

15)

„smíšenou finanční holdingovou společností“ mateřský podnik jiný než regulovaný podnik, který společně se svými dceřinými podniky, z nichž nejméně jeden je regulovaným podnikem se sídlem v Unii, a jinými podniky tvoří finanční konglomerát;

| 16) | „příslušnými orgány“ vnitrostátní orgány členských států, které jsou právním předpisem oprávněny k dohledu nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami, zajišťovnami, investičními podniky, společnostmi spravujícími aktiva nebo správci alternativních investičních fondů, ať nad jednotlivými podniky nebo nad celou skupinou; |
| --- | --- |

16)

„příslušnými orgány“ vnitrostátní orgány členských států, které jsou právním předpisem oprávněny k dohledu nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami, zajišťovnami, investičními podniky, společnostmi spravujícími aktiva nebo správci alternativních investičních fondů, ať nad jednotlivými podniky nebo nad celou skupinou;

| 17) | „dotyčnými příslušnými orgány“:






  a) | příslušné orgány členských států pověřené sektorovým dohledem v rámci celé skupiny nad kterýmkoli z regulovaných podniků ve finančním konglomerátu, především nad nejvyšším mateřským podnikem sektoru; |
| --- | --- | --- |

17)

„dotyčnými příslušnými orgány“:

a)

příslušné orgány členských států pověřené sektorovým dohledem v rámci celé skupiny nad kterýmkoli z regulovaných podniků ve finančním konglomerátu, především nad nejvyšším mateřským podnikem sektoru;

| b) | koordinátor určený v souladu s článkem 10, pokud se liší od orgánů uvedených v písmenu a); |
| --- | --- |

b)

koordinátor určený v souladu s článkem 10, pokud se liší od orgánů uvedených v písmenu a);

| c) | případně jiné příslušné orgány dotčené podle názoru orgánů uvedených v písmenech a) a b); |
| --- | --- |

c)

případně jiné příslušné orgány dotčené podle názoru orgánů uvedených v písmenech a) a b);

| 18) | „transakcemi uvnitř skupiny“ všechny transakce, kterými regulované podniky v rámci finančního konglomerátu závisí přímo či nepřímo na jiných podnicích ve stejné skupině nebo na jakékoli fyzické či právnické osobě spojené s podniky v této skupině úzkým propojením, pokud jde o splnění závazku smluvního či mimosmluvního, ať už za úplatu či nikoli; |
| --- | --- |

18)

„transakcemi uvnitř skupiny“ všechny transakce, kterými regulované podniky v rámci finančního konglomerátu závisí přímo či nepřímo na jiných podnicích ve stejné skupině nebo na jakékoli fyzické či právnické osobě spojené s podniky v této skupině úzkým propojením, pokud jde o splnění závazku smluvního či mimosmluvního, ať už za úplatu či nikoli;

| 19) | „koncentrací rizik“ veškerá rizika potenciální ztráty, která jsou dostatečně velká k tomu, aby ohrozila solventnost regulovaných podniků ve finančním konglomerátu nebo jejich finanční situaci obecně; důvodem těchto rizik může být riziko výpadku protistrany neboli úvěrové riziko, investiční riziko, pojišťovací riziko, tržní riziko, jiná rizika nebo kombinace či vzájemné působení těchto rizik.
  Než vstoupí v platnost regulační technické normy přijaté v souladu s čl. 21a odst. 1 písm. b), názor uvedený v bodě 17 písm. c) tohoto článku přihlíží zejména k tržnímu podílu regulovaných podniků ve finančním konglomerátu v jiných členských státech, zejména pokud přesáhne 5 %, a k významu ve finančním konglomerátu u jakéhokoli regulovaného podniku usazeného v jiném členském státě. |
| --- | --- |

19)

„koncentrací rizik“ veškerá rizika potenciální ztráty, která jsou dostatečně velká k tomu, aby ohrozila solventnost regulovaných podniků ve finančním konglomerátu nebo jejich finanční situaci obecně; důvodem těchto rizik může být riziko výpadku protistrany neboli úvěrové riziko, investiční riziko, pojišťovací riziko, tržní riziko, jiná rizika nebo kombinace či vzájemné působení těchto rizik.

Než vstoupí v platnost regulační technické normy přijaté v souladu s čl. 21a odst. 1 písm. b), názor uvedený v bodě 17 písm. c) tohoto článku přihlíží zejména k tržnímu podílu regulovaných podniků ve finančním konglomerátu v jiných členských státech, zejména pokud přesáhne 5 %, a k významu ve finančním konglomerátu u jakéhokoli regulovaného podniku usazeného v jiném členském státě.

| 2) | Článek 3 se mění takto:






  a) | odstavce 1, 2 a 3 se nahrazují tímto:
  „1.   Pro určení toho, zda činnosti skupiny probíhají hlavně ve finančním sektoru ve smyslu čl. 2 bodu 14 písm. b) podbodu i), by měl ukazatel poměru bilanční sumy regulovaných a neregulovaných podniků finančního sektoru ve skupině k bilanční sumě skupiny jako celku přesáhnout 40 %.
  2.   Pro účely určení toho, zda činnosti v různých finančních sektorech jsou významné ve smyslu čl. 2 bodu 14 písm. a) podbodu iii) a písm. b) podbodu iii), by měl pro každý finanční sektor průměr poměru bilanční sumy tohoto finančního sektoru k bilanční sumě podniků finančního sektoru ve skupině a poměr požadované míry solventnosti ve stejném finančním sektoru k celkové požadované solventnosti podniků finančního sektoru ve skupině přesáhnout 10 %.
  Pro účely této směrnice je nejmenším finančním sektorem ve finančním konglomerátu sektor s nejnižším průměrem a nejvýznamnější finanční sektor ve finančním konglomerátu je sektor s nejvyšším průměrem. Pro účely výpočtu průměru a pro měření nejmenších a nejvýznamnějších finančních sektorů se sektor bankovnictví a sektor investičních služeb posuzují společně.
  Společnosti spravující aktiva se přičítají k sektoru, do něhož patří v rámci skupiny. Pokud nepatří výhradně do jednoho sektoru v rámci skupiny, přičítají se k nejmenšímu finančnímu sektoru.
  Správci alternativních investičních fondů se přičítají k sektoru, do něhož patří v rámci skupiny. Pokud nepatří výhradně do jednoho sektoru v rámci skupiny, přičítají se k nejmenšímu finančnímu sektoru.
  3.   Mezisektorové činnosti se rovněž považují za významné ve smyslu čl. 2 bodu 14 písm. a) podbodu iii) nebo písm. b) podbodu iii), pokud bilanční suma nejmenšího finančního sektoru ve skupině přesáhne 6 miliard EUR.
  Pokud skupina nedosáhne prahové hodnoty uvedené v odstavci 2 tohoto článku, mohou dotyčné příslušné orgány společně rozhodnout, že nebudou skupinu považovat za finanční konglomerát. Mohou rovněž rozhodnout, že nepoužijí články 7, 8 nebo 9, pokud se domnívají, že zahrnutí skupiny do působnosti této směrnice nebo použití těchto ustanovení není nezbytné nebo by bylo nevhodné či zavádějící vzhledem k cílům doplňkového dozoru.
  Rozhodnutí přijatá v souladu s tímto odstavcem se oznamují ostatním příslušným orgánům a příslušné orgány je, kromě výjimečných případů, zveřejní.
  3a.   Pokud skupina dosáhne prahové hodnoty uvedené v odstavci 2 tohoto článku, avšak nejmenší sektor nepřesáhne 6 miliard EUR, mohou dotyčné příslušné orgány společně rozhodnout, že nebudou skupinu považovat za finanční konglomerát. Mohou rovněž rozhodnout, že nepoužijí článek 7, 8 nebo 9, pokud se domnívají, že zahrnutí skupiny do působnosti této směrnice nebo použití těchto ustanovení není nezbytné nebo by bylo nevhodné či zavádějící vzhledem k cílům doplňkového dozoru.
  Rozhodnutí přijatá v souladu s tímto odstavcem se oznamují ostatním příslušným orgánům a příslušné orgány je, kromě výjimečných případů, zveřejní.“; |
| --- | --- | --- |

2)

Článek 3 se mění takto:

a)

odstavce 1, 2 a 3 se nahrazují tímto:

„1.   Pro určení toho, zda činnosti skupiny probíhají hlavně ve finančním sektoru ve smyslu čl. 2 bodu 14 písm. b) podbodu i), by měl ukazatel poměru bilanční sumy regulovaných a neregulovaných podniků finančního sektoru ve skupině k bilanční sumě skupiny jako celku přesáhnout 40 %.

2.   Pro účely určení toho, zda činnosti v různých finančních sektorech jsou významné ve smyslu čl. 2 bodu 14 písm. a) podbodu iii) a písm. b) podbodu iii), by měl pro každý finanční sektor průměr poměru bilanční sumy tohoto finančního sektoru k bilanční sumě podniků finančního sektoru ve skupině a poměr požadované míry solventnosti ve stejném finančním sektoru k celkové požadované solventnosti podniků finančního sektoru ve skupině přesáhnout 10 %.

Pro účely této směrnice je nejmenším finančním sektorem ve finančním konglomerátu sektor s nejnižším průměrem a nejvýznamnější finanční sektor ve finančním konglomerátu je sektor s nejvyšším průměrem. Pro účely výpočtu průměru a pro měření nejmenších a nejvýznamnějších finančních sektorů se sektor bankovnictví a sektor investičních služeb posuzují společně.

Společnosti spravující aktiva se přičítají k sektoru, do něhož patří v rámci skupiny. Pokud nepatří výhradně do jednoho sektoru v rámci skupiny, přičítají se k nejmenšímu finančnímu sektoru.

Správci alternativních investičních fondů se přičítají k sektoru, do něhož patří v rámci skupiny. Pokud nepatří výhradně do jednoho sektoru v rámci skupiny, přičítají se k nejmenšímu finančnímu sektoru.

3.   Mezisektorové činnosti se rovněž považují za významné ve smyslu čl. 2 bodu 14 písm. a) podbodu iii) nebo písm. b) podbodu iii), pokud bilanční suma nejmenšího finančního sektoru ve skupině přesáhne 6 miliard EUR.

Pokud skupina nedosáhne prahové hodnoty uvedené v odstavci 2 tohoto článku, mohou dotyčné příslušné orgány společně rozhodnout, že nebudou skupinu považovat za finanční konglomerát. Mohou rovněž rozhodnout, že nepoužijí články 7, 8 nebo 9, pokud se domnívají, že zahrnutí skupiny do působnosti této směrnice nebo použití těchto ustanovení není nezbytné nebo by bylo nevhodné či zavádějící vzhledem k cílům doplňkového dozoru.

Rozhodnutí přijatá v souladu s tímto odstavcem se oznamují ostatním příslušným orgánům a příslušné orgány je, kromě výjimečných případů, zveřejní.

3a.   Pokud skupina dosáhne prahové hodnoty uvedené v odstavci 2 tohoto článku, avšak nejmenší sektor nepřesáhne 6 miliard EUR, mohou dotyčné příslušné orgány společně rozhodnout, že nebudou skupinu považovat za finanční konglomerát. Mohou rovněž rozhodnout, že nepoužijí článek 7, 8 nebo 9, pokud se domnívají, že zahrnutí skupiny do působnosti této směrnice nebo použití těchto ustanovení není nezbytné nebo by bylo nevhodné či zavádějící vzhledem k cílům doplňkového dozoru.

Rozhodnutí přijatá v souladu s tímto odstavcem se oznamují ostatním příslušným orgánům a příslušné orgány je, kromě výjimečných případů, zveřejní.“;

| b) | odstavec 4 se mění takto:






  i) | písmeno a) se nahrazuje tímto:






  „a) | vyloučit podnik při výpočtu poměrů v případech uvedených v čl. 6 odst. 5 s výjimkou případu, kdy se přemístil z členského státu do třetí země a existují důkazy, že změnil sídlo s cílem vyhnout se regulaci.“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

odstavec 4 se mění takto:

i)

písmeno a) se nahrazuje tímto:

„a)

vyloučit podnik při výpočtu poměrů v případech uvedených v čl. 6 odst. 5 s výjimkou případu, kdy se přemístil z členského státu do třetí země a existují důkazy, že změnil sídlo s cílem vyhnout se regulaci.“;

| ii) | doplňuje se nové písmeno, které zní:






  „c) | vyloučit jednu nebo více účastí v menším sektoru, pokud jsou tyto účasti rozhodující pro určení finančního konglomerátu a společně mají zanedbatelný význam z hlediska cílů doplňkového dozoru.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

doplňuje se nové písmeno, které zní:

„c)

vyloučit jednu nebo více účastí v menším sektoru, pokud jsou tyto účasti rozhodující pro určení finančního konglomerátu a společně mají zanedbatelný význam z hlediska cílů doplňkového dozoru.“;

| c) | odstavec 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   Pro účely odstavců 1 a 2 mohou dotyčné příslušné orgány ve výjimečných případech a společně nahradit kritérium odvozené od bilanční sumy jedním nebo více následujícími parametry nebo přidat jeden nebo více těchto parametrů, pokud se domnívají, že tyto parametry mají zvláštní význam pro účely doplňkového dozoru podle této směrnice: struktura příjmů, mimobilanční činnosti, celkový objem spravovaných aktiv.“; |
| --- | --- |

c)

odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.   Pro účely odstavců 1 a 2 mohou dotyčné příslušné orgány ve výjimečných případech a společně nahradit kritérium odvozené od bilanční sumy jedním nebo více následujícími parametry nebo přidat jeden nebo více těchto parametrů, pokud se domnívají, že tyto parametry mají zvláštní význam pro účely doplňkového dozoru podle této směrnice: struktura příjmů, mimobilanční činnosti, celkový objem spravovaných aktiv.“;

| d) | doplňují se nové odstavce, které znějí:
  „8.   Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (31), Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (32) a Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (33) (společně dále jen „evropské orgány dohledu“) vydají prostřednictvím Společného výboru evropských orgánů dohledu (dále jen „Společný výbor“) společné pokyny pro sbližování postupů dohledu, pokud jde o uplatňování odstavců 2, 3, 3a, 4 a 5 tohoto článku.
  9.   Příslušné orgány každoročně znovu posoudí možnost upuštění od uplatnění doplňkového dozoru a provedou přezkum kvantitativních ukazatelů stanovených v tomto článku a hodnocení na základě rizik uplatňovaných pro finanční skupiny. |
| --- | --- |

d)

doplňují se nové odstavce, které znějí:

„8.   Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (31), Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (32) a Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (33) (společně dále jen „evropské orgány dohledu“) vydají prostřednictvím Společného výboru evropských orgánů dohledu (dále jen „Společný výbor“) společné pokyny pro sbližování postupů dohledu, pokud jde o uplatňování odstavců 2, 3, 3a, 4 a 5 tohoto článku.

9.   Příslušné orgány každoročně znovu posoudí možnost upuštění od uplatnění doplňkového dozoru a provedou přezkum kvantitativních ukazatelů stanovených v tomto článku a hodnocení na základě rizik uplatňovaných pro finanční skupiny.

| 3) | Článek 4 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Za tímto účelem:






  — | příslušné orgány, které povolily regulované podniky ve skupině, úzce spolupracují, |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Článek 4 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Za tímto účelem:

—

příslušné orgány, které povolily regulované podniky ve skupině, úzce spolupracují,

| — | pokud se příslušný orgán domnívá, že regulovaný podnik povolený tímto příslušným orgánem je členem skupiny, jež může být finančním konglomerátem a jež dosud nebyla určena podle této směrnice, sdělí tento názor ostatním dotčeným příslušným orgánům a Společnému výboru.“; |
| --- | --- |

—

pokud se příslušný orgán domnívá, že regulovaný podnik povolený tímto příslušným orgánem je členem skupiny, jež může být finančním konglomerátem a jež dosud nebyla určena podle této směrnice, sdělí tento názor ostatním dotčeným příslušným orgánům a Společnému výboru.“;

| b) | v odstavci 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Koordinátor rovněž informuje příslušné orgány, které povolily regulované podniky ve skupině, příslušné orgány členského státu, ve kterém má sídlo smíšená finanční holdingová společnost, a Společný výbor.“; |
| --- | --- |

b)

v odstavci 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Koordinátor rovněž informuje příslušné orgány, které povolily regulované podniky ve skupině, příslušné orgány členského státu, ve kterém má sídlo smíšená finanční holdingová společnost, a Společný výbor.“;

| c) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Společný výbor na své internetové stránce zveřejní a aktualizuje seznam finančních konglomerátů definovaných podle čl. 2 bodu 14. Tyto informace jsou dostupné pomocí hypertextového odkazu na internetových stránkách každého z evropských orgánů dohledu.
  Název každého regulovaného podniku uvedeného v článku 1, jenž tvoří součást finančního konglomerátu, je uveden na seznamu, který Společný výbor zveřejní a aktualizuje na svých internetových stránkách.“ |
| --- | --- |

c)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Společný výbor na své internetové stránce zveřejní a aktualizuje seznam finančních konglomerátů definovaných podle čl. 2 bodu 14. Tyto informace jsou dostupné pomocí hypertextového odkazu na internetových stránkách každého z evropských orgánů dohledu.

Název každého regulovaného podniku uvedeného v článku 1, jenž tvoří součást finančního konglomerátu, je uveden na seznamu, který Společný výbor zveřejní a aktualizuje na svých internetových stránkách.“

| 4) | Článek 5 se mění takto:






  a) | v odstavci 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:






  „b) | každý regulovaný podnik, jehož mateřským podnikem je smíšená finanční holdingová společnost, která má sídlo v Unii;“ |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Článek 5 se mění takto:

a)

v odstavci 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:

„b)

každý regulovaný podnik, jehož mateřským podnikem je smíšená finanční holdingová společnost, která má sídlo v Unii;“

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Každý regulovaný podnik, který nepodléhá doplňkovému dozoru v souladu s odstavcem 2 a jehož mateřským podnikem je regulovaný podnik nebo smíšená finanční holdingová společnost se sídlem v třetí zemi, podléhá doplňkovému dozoru na úrovni finančního konglomerátu v rozsahu a způsobem stanoveným v článku 18.“; |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Každý regulovaný podnik, který nepodléhá doplňkovému dozoru v souladu s odstavcem 2 a jehož mateřským podnikem je regulovaný podnik nebo smíšená finanční holdingová společnost se sídlem v třetí zemi, podléhá doplňkovému dozoru na úrovni finančního konglomerátu v rozsahu a způsobem stanoveným v článku 18.“;

| c) | v odstavci 4 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Aby byl takový doplňkový dozor uplatněn, musí být alespoň jeden z podniků regulovaným podnikem podle článku 1 a musí být splněny podmínky stanovené v čl. 2 bodě 14 písm. a) podbodě ii) nebo písm. b) podbodě ii) a písm. a) podbodě iii) nebo písm. b) podbodě iii). Dotyčné příslušné orgány přijímají rozhodnutí s přihlédnutím k cílům doplňkového dozoru stanoveným touto směrnicí.“ |
| --- | --- |

c)

v odstavci 4 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Aby byl takový doplňkový dozor uplatněn, musí být alespoň jeden z podniků regulovaným podnikem podle článku 1 a musí být splněny podmínky stanovené v čl. 2 bodě 14 písm. a) podbodě ii) nebo písm. b) podbodě ii) a písm. a) podbodě iii) nebo písm. b) podbodě iii). Dotyčné příslušné orgány přijímají rozhodnutí s přihlédnutím k cílům doplňkového dozoru stanoveným touto směrnicí.“

| 5) | V článku 6 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:
  „3.   Pro účely výpočtu požadavku kapitálové přiměřenosti uvedeného v odst. 2 prvním pododstavci se do působnosti doplňkového dozoru v souladu s přílohou I zahrnují tyto podniky:






  a) | úvěrová instituce, finanční instituce nebo podnik pomocných bankovních služeb; |
| --- | --- | --- |

5)

V článku 6 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:

„3.   Pro účely výpočtu požadavku kapitálové přiměřenosti uvedeného v odst. 2 prvním pododstavci se do působnosti doplňkového dozoru v souladu s přílohou I zahrnují tyto podniky:

a)

úvěrová instituce, finanční instituce nebo podnik pomocných bankovních služeb;

| b) | pojišťovna, zajišťovna nebo pojišťovací holdingová společnost; |
| --- | --- |

b)

pojišťovna, zajišťovna nebo pojišťovací holdingová společnost;

| c) | investiční podnik; |
| --- | --- |

c)

investiční podnik;

| d) | smíšená finanční holdingová společnost. |
| --- | --- |

d)

smíšená finanční holdingová společnost.

4.   Při výpočtu doplňkového požadavku kapitálové přiměřenosti u finančního konglomerátu pomocí metody 1 (účetní konsolidace) uvedené v příloze I této směrnice se vlastní kapitál a požadavky solventnosti podniků ve skupině vypočítají na základě odpovídajících sektorových předpisů pro formu a rozsah konsolidace, stanovených zejména v článcích 133 a 134 směrnice 2006/48/ES a v článku 221 směrnice 2009/138/ES.

Při použití metody 2 (odpočet a agregace) uvedené v příloze I bere výpočet v úvahu poměrný podíl upsaného základního kapitálu, který přímo nebo nepřímo drží mateřský podnik nebo podnik, který drží účast v jiném podniku skupiny.“

| 6) | Článek 7 se mění takto:






  a) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Až do další koordinace právních předpisů Unie mohou členské státy stanovit kvantitativní limity jakékoli koncentrace rizik na úrovni finančního konglomerátu, povolit svým příslušným orgánům, aby takové limity stanovily, nebo přijmout jiná opatření dohledu, která by umožňovala dosáhnout cílů doplňkového dozoru v tomto ohledu.“; |
| --- | --- | --- |

6)

Článek 7 se mění takto:

a)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Až do další koordinace právních předpisů Unie mohou členské státy stanovit kvantitativní limity jakékoli koncentrace rizik na úrovni finančního konglomerátu, povolit svým příslušným orgánům, aby takové limity stanovily, nebo přijmout jiná opatření dohledu, která by umožňovala dosáhnout cílů doplňkového dozoru v tomto ohledu.“;

| b) | doplňuje se nový odstavec, který zní:
  „5.   Evropské orgány dohledu vydají prostřednictvím Společného výboru společné pokyny pro sbližování postupů dohledu, pokud jde o uplatňování doplňkového dozoru nad koncentrací rizik podle odstavců 1 až 4 tohoto článku. Tyto pokyny zajistí, aby uplatňování nástrojů dohledu stanovených v tomto článku bylo v souladu s uplatňováním článků 106 až 118 směrnice 2006/48/ES a článku 244 směrnice 2009/138/ES, a zabránilo se tak zdvojování dohledu. Vydají konkrétní společné pokyny pro uplatňování odstavců 1 až 4 tohoto článku na účasti finančních konglomerátů v případech, kdy vnitrostátní právo obchodních společností brání uplatňování čl. 14 odst. 2 této směrnice.“ |
| --- | --- |

b)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„5.   Evropské orgány dohledu vydají prostřednictvím Společného výboru společné pokyny pro sbližování postupů dohledu, pokud jde o uplatňování doplňkového dozoru nad koncentrací rizik podle odstavců 1 až 4 tohoto článku. Tyto pokyny zajistí, aby uplatňování nástrojů dohledu stanovených v tomto článku bylo v souladu s uplatňováním článků 106 až 118 směrnice 2006/48/ES a článku 244 směrnice 2009/138/ES, a zabránilo se tak zdvojování dohledu. Vydají konkrétní společné pokyny pro uplatňování odstavců 1 až 4 tohoto článku na účasti finančních konglomerátů v případech, kdy vnitrostátní právo obchodních společností brání uplatňování čl. 14 odst. 2 této směrnice.“

| 7) | Článek 8 se mění takto:






  a) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Až do další koordinace právních předpisů Unie mohou členské státy stanovit kvantitativní limity nebo kvalitativní požadavky pro transakce uvnitř skupiny u regulovaných podniků ve finančním konglomerátu, povolit svým příslušným orgánům, aby takové limity nebo požadavky stanovily, nebo přijmout jiná opatření dohledu, která by umožňovala dosáhnout cílů doplňkového dozoru v tomto ohledu.“; |
| --- | --- | --- |

7)

Článek 8 se mění takto:

a)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Až do další koordinace právních předpisů Unie mohou členské státy stanovit kvantitativní limity nebo kvalitativní požadavky pro transakce uvnitř skupiny u regulovaných podniků ve finančním konglomerátu, povolit svým příslušným orgánům, aby takové limity nebo požadavky stanovily, nebo přijmout jiná opatření dohledu, která by umožňovala dosáhnout cílů doplňkového dozoru v tomto ohledu.“;

| b) | doplňuje se nový odstavec, který zní:
  „5.   Evropské orgány dohledu vydají prostřednictvím Společného výboru společné pokyny pro sbližování postupů dohledu, pokud jde o uplatňování doplňkového dozoru nad transakcemi uvnitř skupiny podle odstavců 1 až 4 tohoto článku. Tyto pokyny zajistí, aby uplatňování nástrojů dohledu stanovených v tomto článku bylo v souladu s uplatňováním článku 245 směrnice 2009/138/ES, a zabránilo tak zdvojování dohledu. Vydají konkrétní společné pokyny pro uplatňování odstavců 1 až 4 tohoto článku na účasti finančních konglomerátů v případech, kdy vnitrostátní právo obchodních společností brání uplatňování čl. 14 odst. 2 této směrnice.“ |
| --- | --- |

b)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„5.   Evropské orgány dohledu vydají prostřednictvím Společného výboru společné pokyny pro sbližování postupů dohledu, pokud jde o uplatňování doplňkového dozoru nad transakcemi uvnitř skupiny podle odstavců 1 až 4 tohoto článku. Tyto pokyny zajistí, aby uplatňování nástrojů dohledu stanovených v tomto článku bylo v souladu s uplatňováním článku 245 směrnice 2009/138/ES, a zabránilo tak zdvojování dohledu. Vydají konkrétní společné pokyny pro uplatňování odstavců 1 až 4 tohoto článku na účasti finančních konglomerátů v případech, kdy vnitrostátní právo obchodních společností brání uplatňování čl. 14 odst. 2 této směrnice.“

| 8) | Článek 9 se mění takto:






  a) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:
  „4.   Členské státy zajistí, aby všech podnicích zahrnutých do doplňkového dozoru podle článku 5 existovaly vhodné mechanismy vnitřní kontroly pro zpracování všech údajů a informací, které by mohly mít význam pro účely doplňkového dozoru.
  Členské státy vyžadují, aby regulované podniky na úrovni finančního konglomerátu pravidelně poskytovaly příslušnému orgánu informace o své právní, řídící a organizační struktuře, včetně všech regulovaných podniků, neregulovaných dceřiných společností a významných poboček.
  Členské státy vyžadují, aby regulované podniky každoročně zveřejňovaly na úrovni finančního konglomerátu, buď v plném rozsahu nebo prostřednictvím odkazů na rovnocenné informace, popis své právní, řídící a organizační struktury.“; |
| --- | --- | --- |

8)

Článek 9 se mění takto:

a)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Členské státy zajistí, aby všech podnicích zahrnutých do doplňkového dozoru podle článku 5 existovaly vhodné mechanismy vnitřní kontroly pro zpracování všech údajů a informací, které by mohly mít význam pro účely doplňkového dozoru.

Členské státy vyžadují, aby regulované podniky na úrovni finančního konglomerátu pravidelně poskytovaly příslušnému orgánu informace o své právní, řídící a organizační struktuře, včetně všech regulovaných podniků, neregulovaných dceřiných společností a významných poboček.

Členské státy vyžadují, aby regulované podniky každoročně zveřejňovaly na úrovni finančního konglomerátu, buď v plném rozsahu nebo prostřednictvím odkazů na rovnocenné informace, popis své právní, řídící a organizační struktury.“;

| b) | doplňuje se nový odstavec, který zní:
  „6.   Příslušné orgány sjednotí uplatňování doplňkového dozoru nad mechanismy vnitřní kontroly a postupy řízení rizik stanovenými v tomto článku s přezkumnými postupy dohledu stanovenými v článku 124 směrnice 2006/48/ES a článku 248 směrnice 2009/138/ES. Za tímto účelem evropské orgány dohledu vydají prostřednictvím Společného výboru společné pokyny pro sbližování postupů dohledu, pokud jde o uplatňování doplňkového dozoru nad mechanismy vnitřní kontroly a postupy řízení rizik stanovenými v tomto článku, a nad souladem s přezkumnými postupy dohledu stanovenými v článku 124 směrnice 2006/48/ES a článku 248 směrnice 2009/138/ES. Vydají konkrétní společné pokyny pro uplatňování tohoto článku na účasti finančních konglomerátů v případech, kdy vnitrostátní právo obchodních společností brání uplatňování čl. 14 odst. 2 této směrnice.“ |
| --- | --- |

b)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„6.   Příslušné orgány sjednotí uplatňování doplňkového dozoru nad mechanismy vnitřní kontroly a postupy řízení rizik stanovenými v tomto článku s přezkumnými postupy dohledu stanovenými v článku 124 směrnice 2006/48/ES a článku 248 směrnice 2009/138/ES. Za tímto účelem evropské orgány dohledu vydají prostřednictvím Společného výboru společné pokyny pro sbližování postupů dohledu, pokud jde o uplatňování doplňkového dozoru nad mechanismy vnitřní kontroly a postupy řízení rizik stanovenými v tomto článku, a nad souladem s přezkumnými postupy dohledu stanovenými v článku 124 směrnice 2006/48/ES a článku 248 směrnice 2009/138/ES. Vydají konkrétní společné pokyny pro uplatňování tohoto článku na účasti finančních konglomerátů v případech, kdy vnitrostátní právo obchodních společností brání uplatňování čl. 14 odst. 2 této směrnice.“

| 9) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 9b
  Zátěžové testy
  1.   Členské státy mohou požadovat, aby koordinátor zajistil vhodné a pravidelné zátěžové testy finančních konglomerátů. Vyžadují, aby dotyčné příslušné orgány s koordinátorem plně spolupracovaly.
  2.   Pro účely zátěžových testů prováděných v celé Unii mohou evropské orgány dohledu prostřednictvím Společného výboru a ve spolupráci s Evropskou radou pro systémová rizika, zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (34), vypracovat v souladu s nařízením (EU) č. 1093/2010, nařízením (EU) č. 1094/2010 a nařízením (EU) č. 1095/2010 doplňkové parametry pro zátěžové testy, které zachytí specifická rizika spojená s finančními konglomeráty. Koordinátor sdělí výsledky zátěžových testů Společnému výboru. |
| --- | --- |

9)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 9b

Zátěžové testy

1.   Členské státy mohou požadovat, aby koordinátor zajistil vhodné a pravidelné zátěžové testy finančních konglomerátů. Vyžadují, aby dotyčné příslušné orgány s koordinátorem plně spolupracovaly.

2.   Pro účely zátěžových testů prováděných v celé Unii mohou evropské orgány dohledu prostřednictvím Společného výboru a ve spolupráci s Evropskou radou pro systémová rizika, zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (34), vypracovat v souladu s nařízením (EU) č. 1093/2010, nařízením (EU) č. 1094/2010 a nařízením (EU) č. 1095/2010 doplňkové parametry pro zátěžové testy, které zachytí specifická rizika spojená s finančními konglomeráty. Koordinátor sdělí výsledky zátěžových testů Společnému výboru.

| 10) | V čl. 10 odst. 2 se písmeno b) mění takto:






  a) | v bodě ii) se první odstavec nahrazuje tímto:






  „ii) | v případě, že nejméně dva regulované podniky se sídlem v Unii mají za mateřský podnik stejnou smíšenou finanční holdingovou společnost a jeden z těchto podniků byl povolen v členském státě, ve kterém má sídlo smíšená finanční holdingová společnost, vykonává úlohu koordinátora příslušný orgán tohoto členského státu, který povolil tento regulovaný podnik.“; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

V čl. 10 odst. 2 se písmeno b) mění takto:

a)

v bodě ii) se první odstavec nahrazuje tímto:

„ii)

v případě, že nejméně dva regulované podniky se sídlem v Unii mají za mateřský podnik stejnou smíšenou finanční holdingovou společnost a jeden z těchto podniků byl povolen v členském státě, ve kterém má sídlo smíšená finanční holdingová společnost, vykonává úlohu koordinátora příslušný orgán tohoto členského státu, který povolil tento regulovaný podnik.“;

| b) | bod iii) se nahrazuje tímto:






  „iii) | v případě, že nejméně dva regulované podniky se sídlem v Unii mají za mateřský podnik stejnou smíšenou finanční holdingovou společnost a žádný z těchto podniků nebyl povolen v členském státě, ve kterém má sídlo smíšená finanční holdingová společnost, vykonává úlohu koordinátora příslušný orgán, který povolil regulovaný podnik s nejvyšší bilanční sumou v nejvýznamnějším finančním sektoru;“. |
| --- | --- | --- |

b)

bod iii) se nahrazuje tímto:

„iii)

v případě, že nejméně dva regulované podniky se sídlem v Unii mají za mateřský podnik stejnou smíšenou finanční holdingovou společnost a žádný z těchto podniků nebyl povolen v členském státě, ve kterém má sídlo smíšená finanční holdingová společnost, vykonává úlohu koordinátora příslušný orgán, který povolil regulovaný podnik s nejvyšší bilanční sumou v nejvýznamnějším finančním sektoru;“.

| 11) | Článek 11 se mění takto:






  a) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Aniž je dotčena možnost přenesení konkrétních pravomocí dohledu a odpovědností dohledu stanovená legislativními akty Unie, nejsou existencí koordinátora pověřeného zvláštními úkoly doplňkového dozoru nad regulovanými podniky ve finančním konglomerátu dotčeny úkoly a odpovědnost příslušných orgánů podle sektorových předpisů.“; |
| --- | --- | --- |

11)

Článek 11 se mění takto:

a)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Aniž je dotčena možnost přenesení konkrétních pravomocí dohledu a odpovědností dohledu stanovená legislativními akty Unie, nejsou existencí koordinátora pověřeného zvláštními úkoly doplňkového dozoru nad regulovanými podniky ve finančním konglomerátu dotčeny úkoly a odpovědnost příslušných orgánů podle sektorových předpisů.“;

| b) | doplňuje se nový odstavec, který zní:
  „4.   Požadovaná spolupráce podle tohoto oddílu a plnění úkolů uvedených v odstavcích 1, 2 a 3 tohoto článku a v článku 12 a s výhradou dodržení požadavků důvěrnosti a práva Unie, vhodné koordinace a případné spolupráce s relevantními orgány dohledu třetích zemí probíhají prostřednictvím kolegií zřízených podle článku 131a směrnice 2006/48/ES nebo čl. 248 odst. 2 směrnice 2009/138/ES.
  Koordinační dohody podle odst. 1 druhého pododstavce tohoto článku se zohlední samostatně v písemné dohodě o koordinaci uzavřené podle článku 131 směrnice 2006/48/ES nebo článku 248 směrnice 2009/138/ES. Koordinátor, jako předseda kolegia zřízeného podle článku 131a směrnice 2006/48/ES nebo čl. 248 odst. 2 směrnice 2009/138/ES, rozhodne, které další příslušné orgány se jednání nebo jiné činnosti tohoto kolegia zúčastní.“ |
| --- | --- |

b)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„4.   Požadovaná spolupráce podle tohoto oddílu a plnění úkolů uvedených v odstavcích 1, 2 a 3 tohoto článku a v článku 12 a s výhradou dodržení požadavků důvěrnosti a práva Unie, vhodné koordinace a případné spolupráce s relevantními orgány dohledu třetích zemí probíhají prostřednictvím kolegií zřízených podle článku 131a směrnice 2006/48/ES nebo čl. 248 odst. 2 směrnice 2009/138/ES.

Koordinační dohody podle odst. 1 druhého pododstavce tohoto článku se zohlední samostatně v písemné dohodě o koordinaci uzavřené podle článku 131 směrnice 2006/48/ES nebo článku 248 směrnice 2009/138/ES. Koordinátor, jako předseda kolegia zřízeného podle článku 131a směrnice 2006/48/ES nebo čl. 248 odst. 2 směrnice 2009/138/ES, rozhodne, které další příslušné orgány se jednání nebo jiné činnosti tohoto kolegia zúčastní.“

| 12) | V čl. 12 odst. 1 druhém pododstavci se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | určení právní, řídící a organizační struktury skupiny, včetně všech regulovaných podniků, neregulovaných dceřiných společností a významných poboček, držitelů kvalifikovaných účastí na nejvyšší mateřské úrovni a příslušných orgánů regulovaných podniků ve skupině;“. |
| --- | --- | --- |

12)

V čl. 12 odst. 1 druhém pododstavci se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

určení právní, řídící a organizační struktury skupiny, včetně všech regulovaných podniků, neregulovaných dceřiných společností a významných poboček, držitelů kvalifikovaných účastí na nejvyšší mateřské úrovni a příslušných orgánů regulovaných podniků ve skupině;“.

| 13) | V článku 12a se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „3.   Koordinátoři poskytnou Společnému výboru informace podle čl. 9 odst. 4 a čl. 12 odst. 1 druhého pododstavce písm. a). Společný výbor zpřístupní příslušným orgánům informace o právní, řídící a organizační struktuře finančních konglomerátů.“ |
| --- | --- |

13)

V článku 12a se doplňuje nový odstavec, který zní:

„3.   Koordinátoři poskytnou Společnému výboru informace podle čl. 9 odst. 4 a čl. 12 odst. 1 druhého pododstavce písm. a). Společný výbor zpřístupní příslušným orgánům informace o právní, řídící a organizační struktuře finančních konglomerátů.“

| 14) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 12b
  Společné pokyny
  1.   Evropské orgány dohledu vypracují prostřednictvím Společného výboru společné pokyny k tomu, jak má příslušný orgán provádět hodnocení finančních konglomerátů na základě rizik. Tyto pokyny zejména zajistí, aby hodnocení na základě rizik zahrnovalo vhodné nástroje k posuzování skupinových rizik pro finanční konglomeráty.
  2.   Evropské orgány dohledu vydají prostřednictvím Společného výboru společné pokyny zaměřené na vypracování postupů dohledu, které umožňují doplňkový dozor nad smíšenými finančními holdingovými společnostmi, aby se náležitě doplnil skupinový dohled podle směrnic 98/78/ES a 2009/138/ES, nebo případně dohled na konsolidovaném základě podle směrnice 2006/48/ES. Tyto pokyny umožní, aby byla do dohledu začleněna všechna příslušná rizika a zároveň se odstranilo jakékoli potenciální překrývání dohledu a obezřetnosti.“ |
| --- | --- |

14)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 12b

Společné pokyny

1.   Evropské orgány dohledu vypracují prostřednictvím Společného výboru společné pokyny k tomu, jak má příslušný orgán provádět hodnocení finančních konglomerátů na základě rizik. Tyto pokyny zejména zajistí, aby hodnocení na základě rizik zahrnovalo vhodné nástroje k posuzování skupinových rizik pro finanční konglomeráty.

2.   Evropské orgány dohledu vydají prostřednictvím Společného výboru společné pokyny zaměřené na vypracování postupů dohledu, které umožňují doplňkový dozor nad smíšenými finančními holdingovými společnostmi, aby se náležitě doplnil skupinový dohled podle směrnic 98/78/ES a 2009/138/ES, nebo případně dohled na konsolidovaném základě podle směrnice 2006/48/ES. Tyto pokyny umožní, aby byla do dohledu začleněna všechna příslušná rizika a zároveň se odstranilo jakékoli potenciální překrývání dohledu a obezřetnosti.“

| 15) | Článek 18 se mění takto:






  a) | nadpis se nahrazuje tímto:
  „Mateřské podniky se sídlem v třetí zemi“; |
| --- | --- | --- |

15)

Článek 18 se mění takto:

a)

nadpis se nahrazuje tímto:

„Mateřské podniky se sídlem v třetí zemi“;

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Příslušné orgány mohou použít jiné metody, které zajistí patřičný doplňkový dozor nad regulovanými podniky ve finančním konglomerátu. Tyto metody musí schválit koordinátor po konzultaci s ostatními dotyčnými příslušnými orgány. Příslušné orgány mohou zejména požadovat zřízení smíšené finanční holdingové společnosti se sídlem v Unii a uplatňovat tuto směrnici na regulované podniky ve finančním konglomerátu, v jehož čele stojí tato holdingová společnost. Příslušné orgány zajistí, aby tyto metody plnily cíl doplňkového dozoru podle této směrnice, a uvědomí o nich ostatní zúčastněné příslušné orgány a Komisi.“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Příslušné orgány mohou použít jiné metody, které zajistí patřičný doplňkový dozor nad regulovanými podniky ve finančním konglomerátu. Tyto metody musí schválit koordinátor po konzultaci s ostatními dotyčnými příslušnými orgány. Příslušné orgány mohou zejména požadovat zřízení smíšené finanční holdingové společnosti se sídlem v Unii a uplatňovat tuto směrnici na regulované podniky ve finančním konglomerátu, v jehož čele stojí tato holdingová společnost. Příslušné orgány zajistí, aby tyto metody plnily cíl doplňkového dozoru podle této směrnice, a uvědomí o nich ostatní zúčastněné příslušné orgány a Komisi.“

| 16) | Článek 19 se nahrazuje tímto:
  „Článek 19
  Spolupráce s příslušnými orgány třetích zemí
  Ustanovení čl. 39 odst. 1 a 2 směrnice 2006/48/ES, článek 10a směrnice 98/78/ES a článek 264 směrnice 2009/138/ES se použijí obdobně na sjednávání dohod s jednou nebo více třetími zeměmi o způsobech výkonu doplňkového dozoru nad regulovanými podniky ve finančním konglomerátu.“ |
| --- | --- |

16)

Článek 19 se nahrazuje tímto:

„Článek 19

Spolupráce s příslušnými orgány třetích zemí

Ustanovení čl. 39 odst. 1 a 2 směrnice 2006/48/ES, článek 10a směrnice 98/78/ES a článek 264 směrnice 2009/138/ES se použijí obdobně na sjednávání dohod s jednou nebo více třetími zeměmi o způsobech výkonu doplňkového dozoru nad regulovanými podniky ve finančním konglomerátu.“

| 17) | Nadpis kapitoly III se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

17)

Nadpis kapitoly III se nahrazuje tímto:

| 18) | Článek 20 se nahrazuje tímto:
  „Článek 20
  Pravomoci svěřené Komisi
  Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 21c týkající se technických úprav, které je třeba učinit v této směrnici v těchto oblastech:






  a) | přesnější formulování definic uvedených v článku 2 tak, aby byl pro uplatňování této směrnice brán zřetel na vývoj finančních trhů; |
| --- | --- | --- |

18)

Článek 20 se nahrazuje tímto:

„Článek 20

Pravomoci svěřené Komisi

Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 21c týkající se technických úprav, které je třeba učinit v této směrnici v těchto oblastech:

a)

přesnější formulování definic uvedených v článku 2 tak, aby byl pro uplatňování této směrnice brán zřetel na vývoj finančních trhů;

| b) | přizpůsobení terminologie a definic v této směrnici v souladu s následnými akty Unie o regulovaných podnicích a jiných souvisejících otázkách; |
| --- | --- |

b)

přizpůsobení terminologie a definic v této směrnici v souladu s následnými akty Unie o regulovaných podnicích a jiných souvisejících otázkách;

| c) | přesnější definice metod výpočtu uvedených v příloze I, aby byl brán zřetel na vývoj finančních trhů a technik obezřetnostního dohledu. |
| --- | --- |

c)

přesnější definice metod výpočtu uvedených v příloze I, aby byl brán zřetel na vývoj finančních trhů a technik obezřetnostního dohledu.

Tato opatření nezahrnují předmět přenesených pravomocí svěřených Komisi ve vztahu k položkám uvedeným v článku 21a.“

| 19) | V článku 21 se zrušují odstavce 2, 3 a 5. |
| --- | --- |

19)

V článku 21 se zrušují odstavce 2, 3 a 5.

| 20) | Článek 21a se mění takto:






  a) | v odst. 1 prvním pododstavci se doplňuje nové písmeno, které zní:






  „d) | čl. 6 odst. 2 pro zajištění jednotného formátu zpráv (s pokyny) a frekvenci a případně lhůty pro jejich podávání.“; |
| --- | --- | --- | --- |

20)

Článek 21a se mění takto:

a)

v odst. 1 prvním pododstavci se doplňuje nové písmeno, které zní:

„d)

čl. 6 odst. 2 pro zajištění jednotného formátu zpráv (s pokyny) a frekvenci a případně lhůty pro jejich podávání.“;

| b) | vkládá se nový odstavec, který zní:
  „1a.   V zájmu zajištění jednotného uplatňování článků 2, 7 a 8 a přílohy II vypracují evropské orgány dohledu prostřednictvím Společného výboru návrh regulačních technických norem s cílem zavést přesnější formulaci definic stanovených v článku 2 a koordinovat předpisy přijaté v souladu s články 7 a 8 a přílohou II.
  Společný výbor předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. ledna 2015.
  Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 a nařízení (EU) č. 1095/2010.“; |
| --- | --- |

b)

vkládá se nový odstavec, který zní:

„1a.   V zájmu zajištění jednotného uplatňování článků 2, 7 a 8 a přílohy II vypracují evropské orgány dohledu prostřednictvím Společného výboru návrh regulačních technických norem s cílem zavést přesnější formulaci definic stanovených v článku 2 a koordinovat předpisy přijaté v souladu s články 7 a 8 a přílohou II.

Společný výbor předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 1. ledna 2015.

Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 a nařízení (EU) č. 1095/2010.“;

| c) | doplňuje se nový odstavec, který zní:
  „3.   Do dvou let od přijetí prováděcích technických norem podle odst. 2 písm. a) vyžadují členské státy jednotný formát zpráv o výpočtech uvedených v tomto článku a stanoví frekvenci a lhůty pro jejich podávání.“ |
| --- | --- |

c)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„3.   Do dvou let od přijetí prováděcích technických norem podle odst. 2 písm. a) vyžadují členské státy jednotný formát zpráv o výpočtech uvedených v tomto článku a stanoví frekvenci a lhůty pro jejich podávání.“

| 21) | V kapitole III se vkládají se nové články, které znějí:
  „Článek 21b
  Společné pokyny
  Evropské orgány dohledu vydají prostřednictvím Společného výboru společné pokyny uvedené v čl. 3 odst. 8, čl. 7 odst. 5, čl. 8 odst. 5, čl. 9 odst. 6, čl. 11 odst. 1 třetím pododstavci, článku 12b a čl. 21 odst. 4 postupem podle článku 56 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 a nařízení (EU) č. 1095/2010.
  Článek 21c
  Výkon přenesené pravomoci
  1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi ze podmínek stanovených v tomto článku.
  2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 20 je svěřena Komisi na dobu čtyř let od 9. prosince 2011. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději šest měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
  3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 20 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
  4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
  5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 20 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.“ |
| --- | --- |

21)

V kapitole III se vkládají se nové články, které znějí:

„Článek 21b

Společné pokyny

Evropské orgány dohledu vydají prostřednictvím Společného výboru společné pokyny uvedené v čl. 3 odst. 8, čl. 7 odst. 5, čl. 8 odst. 5, čl. 9 odst. 6, čl. 11 odst. 1 třetím pododstavci, článku 12b a čl. 21 odst. 4 postupem podle článku 56 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 a nařízení (EU) č. 1095/2010.

Článek 21c

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi ze podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 20 je svěřena Komisi na dobu čtyř let od 9. prosince 2011. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději šest měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 20 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 20 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.“

| 22) | V článku 30 se první pododstavec nahrazuje tímto:
  „Do další koordinace sektorových předpisů členské státy zajistí zahrnutí společností spravujících aktiva:






  a) | do působnosti dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky na konsolidovaném základě nebo do působnosti doplňkového dozoru nad pojišťovnami v pojišťovací skupině; |
| --- | --- | --- |

22)

V článku 30 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„Do další koordinace sektorových předpisů členské státy zajistí zahrnutí společností spravujících aktiva:

a)

do působnosti dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky na konsolidovaném základě nebo do působnosti doplňkového dozoru nad pojišťovnami v pojišťovací skupině;

| b) | pokud je skupina finančním konglomerátem, do působnosti doplňkového dozoru ve smyslu této směrnice, a |
| --- | --- |

b)

pokud je skupina finančním konglomerátem, do působnosti doplňkového dozoru ve smyslu této směrnice, a

| c) | do postupu určení podle čl. 3 odst. 2.“ |
| --- | --- |

c)

do postupu určení podle čl. 3 odst. 2.“

| 23) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 30a
  Správci alternativních investičních fondů
  1.   Do další koordinace sektorových předpisů členské státy zajistí zahrnutí správců alternativních investičních fondů:






  a) | do působnosti dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky na konsolidovaném základě nebo do působnosti doplňkového dozoru nad pojišťovnami v pojišťovací skupině; |
| --- | --- | --- |

23)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 30a

Správci alternativních investičních fondů

1.   Do další koordinace sektorových předpisů členské státy zajistí zahrnutí správců alternativních investičních fondů:

a)

do působnosti dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky na konsolidovaném základě nebo do působnosti doplňkového dozoru nad pojišťovnami v pojišťovací skupině;

| b) | pokud je skupina finančním konglomerátem, do působnosti doplňkového dozoru ve smyslu této směrnice, a |
| --- | --- |

b)

pokud je skupina finančním konglomerátem, do působnosti doplňkového dozoru ve smyslu této směrnice, a

| c) | do postupu určení podle čl. 3 odst. 2. |
| --- | --- |

c)

do postupu určení podle čl. 3 odst. 2.

2.   Pro účely odstavce 1 členské státy stanoví, nebo udělí svým příslušným orgánům pravomoc rozhodnout, podle kterých sektorových předpisů (sektor bankovnictví, pojišťovací sektor nebo sektor investičních služeb) mají být správci alternativních investičních fondů zahrnuti do dohledu na konsolidovaném základě nebo do doplňkového dozoru uvedeného v odst. 1 písm. a). Pro účely tohoto odstavce se příslušné sektorové předpisy upravující formu a rozsah zahrnutí finančních institucí použijí obdobně na zahrnutí správců alternativních investičních fondů. Pro účely doplňkového dozoru uvedeného v odst. 1 písm. b) se správce alternativního investičního fondu považuje za součást kteréhokoli sektoru, do kterého je zahrnut podle odst. 1 písm. a).

Je-li správce alternativního investičního fondu součástí finančního konglomerátu, má se za to, že veškeré odkazy na regulované podniky a na příslušné orgány a dotyčné příslušné orgány pro účely této směrnice zahrnují také správce alternativního investičních fondů a orgány příslušné k dohledu nad správci alternativních investičních fondů. To se vztahuje obdobně i na skupiny uvedené v odst. 1 písm. a).“

| 24) | Příloha I se mění v souladu s přílohou II této směrnice. |
| --- | --- |

24)

Příloha I se mění v souladu s přílohou II této směrnice.

Článek 3

Změny směrnice 2006/48/ES

Směrnice 2006/48/ES se mění takto:

| 1) | V článku 1 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Článek 39 a články 124 až 143 se vztahují na finanční holdingové společnosti, smíšené finanční holdingové společnosti a holdingové společnosti se smíšenou činností se skutečným sídlem v Unii.“ |
| --- | --- |

1)

V článku 1 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Článek 39 a články 124 až 143 se vztahují na finanční holdingové společnosti, smíšené finanční holdingové společnosti a holdingové společnosti se smíšenou činností se skutečným sídlem v Unii.“

| 2) | Článek 4 se mění takto:






  a) | body 14 až 17 se nahrazují tímto:






  „14) | ‚mateřskou úvěrovou institucí v členském státě‘ se rozumí úvěrová instituce, která má dceřiný podnik ve formě úvěrové instituce nebo finanční instituce nebo která drží v takové instituci účast, zároveň sama není dceřiným podnikem jiné úvěrové instituce povolené v témž členském státě ani dceřiným podnikem finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v témže členském státě; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Článek 4 se mění takto:

a)

body 14 až 17 se nahrazují tímto:

„14)

‚mateřskou úvěrovou institucí v členském státě‘ se rozumí úvěrová instituce, která má dceřiný podnik ve formě úvěrové instituce nebo finanční instituce nebo která drží v takové instituci účast, zároveň sama není dceřiným podnikem jiné úvěrové instituce povolené v témž členském státě ani dceřiným podnikem finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v témže členském státě;

| 15) | ‚mateřskou finanční holdingovou společností v členském státě‘ se rozumí finanční holdingová společnost, která sama není dceřiným podnikem úvěrové instituce povolené v témž členském státě ani dceřiným podnikem finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v témž členském státě; |
| --- | --- |

15)

‚mateřskou finanční holdingovou společností v členském státě‘ se rozumí finanční holdingová společnost, která sama není dceřiným podnikem úvěrové instituce povolené v témž členském státě ani dceřiným podnikem finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v témž členském státě;

| 15a) | ‚mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v členském státě‘ se rozumí smíšená finanční holdingová společnost, která sama není dceřiným podnikem úvěrové instituce povolené v témž členském státě ani dceřiným podnikem finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v témž členském státě; |
| --- | --- |

15a)

‚mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v členském státě‘ se rozumí smíšená finanční holdingová společnost, která sama není dceřiným podnikem úvěrové instituce povolené v témž členském státě ani dceřiným podnikem finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v témž členském státě;

| 16) | ‚mateřskou úvěrovou institucí v EU‘ se rozumí mateřská úvěrová instituce v členském státě, která není dceřiným podnikem jiné úvěrové instituce povolené v kterémkoli členském státě ani finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v kterémkoli členském státě; |
| --- | --- |

16)

‚mateřskou úvěrovou institucí v EU‘ se rozumí mateřská úvěrová instituce v členském státě, která není dceřiným podnikem jiné úvěrové instituce povolené v kterémkoli členském státě ani finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v kterémkoli členském státě;

| 17) | ‚mateřskou finanční holdingovou společností v EU‘ se rozumí mateřská finanční holdingová společnost v členském státě, která není dceřiným podnikem úvěrové instituce povolené v kterémkoli členském státě ani jiné finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v kterémkoli členském státě; |
| --- | --- |

17)

‚mateřskou finanční holdingovou společností v EU‘ se rozumí mateřská finanční holdingová společnost v členském státě, která není dceřiným podnikem úvěrové instituce povolené v kterémkoli členském státě ani jiné finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v kterémkoli členském státě;

| 17a) | ‚mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v EU‘ se rozumí mateřská smíšená finanční holdingová společnost v členském státě, která není dceřiným podnikem úvěrové instituce povolené v kterémkoli členském státě ani jiné finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v kterémkoli členském státě;“; |
| --- | --- |

17a)

‚mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v EU‘ se rozumí mateřská smíšená finanční holdingová společnost v členském státě, která není dceřiným podnikem úvěrové instituce povolené v kterémkoli členském státě ani jiné finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v kterémkoli členském státě;“;

| b) | vkládá se nový bod, který zní:






  „19a) | ‚smíšenou finanční holdingovou společností‘ se rozumí smíšená finanční holdingová společnost ve smyslu čl. 2 bodu 15 směrnice 2002/87/ES;“; |
| --- | --- | --- |

b)

vkládá se nový bod, který zní:

„19a)

‚smíšenou finanční holdingovou společností‘ se rozumí smíšená finanční holdingová společnost ve smyslu čl. 2 bodu 15 směrnice 2002/87/ES;“;

| c) | bod 48) se nahrazuje tímto:






  „48) | ‚orgánem vykonávajícím dohled na konsolidovaném základě‘ se rozumí příslušný orgán odpovědný za dohled na konsolidovaném základě nad mateřskými úvěrovými institucemi v EU a úvěrovými institucemi kontrolovanými mateřskými finančními holdingovými společnostmi v EU nebo mateřskými smíšenými finančními holdingovými společnostmi v EU;“. |
| --- | --- | --- |

c)

bod 48) se nahrazuje tímto:

„48)

‚orgánem vykonávajícím dohled na konsolidovaném základě‘ se rozumí příslušný orgán odpovědný za dohled na konsolidovaném základě nad mateřskými úvěrovými institucemi v EU a úvěrovými institucemi kontrolovanými mateřskými finančními holdingovými společnostmi v EU nebo mateřskými smíšenými finančními holdingovými společnostmi v EU;“.

| 3) | Článek 14 se nahrazuje tímto:
  „Článek 14
  Každé vydané povolení musí být oznámeno Evropskému orgánu pro bankovnictví. Název každé úvěrové instituce, které bylo vydáno povolení, se zapíše do seznamu, jejž Evropský orgán pro bankovnictví zveřejní a aktualizuje na svých internetových stránkách. Příslušný orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě předloží dotčeným příslušným orgánům a Evropskému orgánu pro bankovnictví veškeré informace týkající se bankovní skupiny v souladu s čl. 12 odst. 3, čl. 22 odst. 1 a čl. 73 odst. 3, zejména pokud jde o právní, řídící a organizační strukturu skupiny.“ |
| --- | --- |

3)

Článek 14 se nahrazuje tímto:

„Článek 14

Každé vydané povolení musí být oznámeno Evropskému orgánu pro bankovnictví. Název každé úvěrové instituce, které bylo vydáno povolení, se zapíše do seznamu, jejž Evropský orgán pro bankovnictví zveřejní a aktualizuje na svých internetových stránkách. Příslušný orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě předloží dotčeným příslušným orgánům a Evropskému orgánu pro bankovnictví veškeré informace týkající se bankovní skupiny v souladu s čl. 12 odst. 3, čl. 22 odst. 1 a čl. 73 odst. 3, zejména pokud jde o právní, řídící a organizační strukturu skupiny.“

| 4) | Článek 39 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:






  „b) | úvěrovými institucemi usazenými v třetích zemích, jejichž mateřské podniky, ať už úvěrové instituce, finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti, mají skutečné sídlo v Unii.“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Článek 39 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:

„b)

úvěrovými institucemi usazenými v třetích zemích, jejichž mateřské podniky, ať už úvěrové instituce, finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti, mají skutečné sídlo v Unii.“;

| b) | v odstavci 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | příslušné orgány členských států mohly získávat informace nezbytné pro výkon dohledu na základě konsolidované finanční situace úvěrových institucí, finančních holdingových společností nebo smíšených finančních holdingových společností nacházejících se v Unii, které mají dceřiné nebo přidružené podniky, jež jsou úvěrovými institucemi nebo finančními institucemi usazenými v třetí zemi;“. |
| --- | --- | --- |

b)

v odstavci 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

příslušné orgány členských států mohly získávat informace nezbytné pro výkon dohledu na základě konsolidované finanční situace úvěrových institucí, finančních holdingových společností nebo smíšených finančních holdingových společností nacházejících se v Unii, které mají dceřiné nebo přidružené podniky, jež jsou úvěrovými institucemi nebo finančními institucemi usazenými v třetí zemi;“.

| 5) | V článku 69 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Členské státy mohou využít možnost uvedenou v odstavci 1, jestliže je mateřským podnikem finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost usazená ve stejném členském státě jako úvěrová instituce za předpokladu, že podléhá stejnému dohledu jako úvěrové instituce, zejména normám stanoveným v čl. 71 odst. 1.“ |
| --- | --- |

5)

V článku 69 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Členské státy mohou využít možnost uvedenou v odstavci 1, jestliže je mateřským podnikem finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost usazená ve stejném členském státě jako úvěrová instituce za předpokladu, že podléhá stejnému dohledu jako úvěrové instituce, zejména normám stanoveným v čl. 71 odst. 1.“

| 6) | V článku 71 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Aniž jsou dotčeny články 68, 69 a 70, úvěrové instituce kontrolované mateřskou finanční holdingovou společností v členském státě nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v členském státě plní v rozsahu a způsobem uvedeným v článku 133 povinnosti stanovené v článcích 75, 120, 123 a v oddíle 5 na základě konsolidované finanční situace dané finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti.
  V případě, že mateřská finanční holdingová společnost v členském státě nebo mateřská smíšená finanční holdingová společnost v členském státě kontroluje více než jednu úvěrovou instituci, použije se první pododstavec pouze na úvěrovou instituci, na niž se vztahuje dohled na konsolidovaném základě podle článků 125 a 126.“ |
| --- | --- |

6)

V článku 71 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Aniž jsou dotčeny články 68, 69 a 70, úvěrové instituce kontrolované mateřskou finanční holdingovou společností v členském státě nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v členském státě plní v rozsahu a způsobem uvedeným v článku 133 povinnosti stanovené v článcích 75, 120, 123 a v oddíle 5 na základě konsolidované finanční situace dané finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti.

V případě, že mateřská finanční holdingová společnost v členském státě nebo mateřská smíšená finanční holdingová společnost v členském státě kontroluje více než jednu úvěrovou instituci, použije se první pododstavec pouze na úvěrovou instituci, na niž se vztahuje dohled na konsolidovaném základě podle článků 125 a 126.“

| 7) | V článku 72 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Úvěrové instituce kontrolované mateřskou finanční holdingovou společností v EU nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v EU plní povinnosti stanovené v kapitole 5 na základě konsolidované finanční situace dané finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti.
  Významné dceřiné podniky mateřských finančních holdingových společností v EU nebo mateřských smíšených finančních holdingových společností v EU zveřejní informace uvedené v části 1 bodě 5 přílohy XII na individuálním nebo subkonsolidovaném základě.“ |
| --- | --- |

7)

V článku 72 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Úvěrové instituce kontrolované mateřskou finanční holdingovou společností v EU nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v EU plní povinnosti stanovené v kapitole 5 na základě konsolidované finanční situace dané finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti.

Významné dceřiné podniky mateřských finančních holdingových společností v EU nebo mateřských smíšených finančních holdingových společností v EU zveřejní informace uvedené v části 1 bodě 5 přílohy XII na individuálním nebo subkonsolidovaném základě.“

| 8) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 72a
  1.   Vztahují-li se na smíšenou finanční holdingovou společnost rovnocenná ustanovení této směrnice i směrnice 2002/87/ES, zejména pokud jde o dohled založený na riziku, může orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě po konzultaci s ostatními příslušnými orgány odpovědnými za dohled nad dceřinými podniky rozhodnout, že na tuto smíšenou finanční holdingovou společnost použije pouze příslušná ustanovení směrnice 2002/87/ES.
  2.   Vztahují-li se na smíšenou finanční holdingovou společnost rovnocenná ustanovení této směrnice i směrnice 2009/138/ES, zejména pokud jde o dohled založený na riziku, může orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě po dohodě s orgánem dohledu nad skupinou v pojišťovacím sektoru rozhodnout, že na tuto smíšenou finanční holdingovou společnost použije pouze ustanovení směrnice vztahující se na nejvýznamnější finanční sektor určený v souladu s čl. 3 odst. 2 směrnice 2002/87/ES.
  3.   Orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě informuje o rozhodnutích přijatých podle odstavců 1 a 2 Evropský orgán pro bankovnictví a Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (35). Evropský orgán pro bankovnictví, Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (36) vypracují prostřednictvím Společného výboru evropských orgánů dohledu (dále jen „Společný výbor“) pokyny pro sbližování postupů dohledu a vypracují návrh regulačních technických norem, který předloží Komisi do tří let od přijetí uvedených pokynů.
  Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 a nařízení (EU) č. 1095/2010. |
| --- | --- |

8)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 72a

1.   Vztahují-li se na smíšenou finanční holdingovou společnost rovnocenná ustanovení této směrnice i směrnice 2002/87/ES, zejména pokud jde o dohled založený na riziku, může orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě po konzultaci s ostatními příslušnými orgány odpovědnými za dohled nad dceřinými podniky rozhodnout, že na tuto smíšenou finanční holdingovou společnost použije pouze příslušná ustanovení směrnice 2002/87/ES.

2.   Vztahují-li se na smíšenou finanční holdingovou společnost rovnocenná ustanovení této směrnice i směrnice 2009/138/ES, zejména pokud jde o dohled založený na riziku, může orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě po dohodě s orgánem dohledu nad skupinou v pojišťovacím sektoru rozhodnout, že na tuto smíšenou finanční holdingovou společnost použije pouze ustanovení směrnice vztahující se na nejvýznamnější finanční sektor určený v souladu s čl. 3 odst. 2 směrnice 2002/87/ES.

3.   Orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě informuje o rozhodnutích přijatých podle odstavců 1 a 2 Evropský orgán pro bankovnictví a Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (35). Evropský orgán pro bankovnictví, Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (36) vypracují prostřednictvím Společného výboru evropských orgánů dohledu (dále jen „Společný výbor“) pokyny pro sbližování postupů dohledu a vypracují návrh regulačních technických norem, který předloží Komisi do tří let od přijetí uvedených pokynů.

Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 a nařízení (EU) č. 1095/2010.

| 9) | V článku 73 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Příslušné orgány vyžadují, aby dceřiné úvěrové instituce uplatňovaly požadavky stanovené v článcích 75, 120 a 123 a v oddíle 5 této směrnice na subkonsolidovaném základě, jestliže tyto úvěrové instituce nebo jejich mateřský podnik v případě, že jím je finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost, mají v třetí zemi dceřiný podnik ve formě úvěrové instituce, finanční instituce nebo společnosti spravující aktiva ve smyslu čl. 2 bodu 5 směrnice 2002/87/ES nebo v podniku s takovou formou drží účast.“ |
| --- | --- |

9)

V článku 73 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Příslušné orgány vyžadují, aby dceřiné úvěrové instituce uplatňovaly požadavky stanovené v článcích 75, 120 a 123 a v oddíle 5 této směrnice na subkonsolidovaném základě, jestliže tyto úvěrové instituce nebo jejich mateřský podnik v případě, že jím je finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost, mají v třetí zemi dceřiný podnik ve formě úvěrové instituce, finanční instituce nebo společnosti spravující aktiva ve smyslu čl. 2 bodu 5 směrnice 2002/87/ES nebo v podniku s takovou formou drží účast.“

| 10) | V čl. 80 odst. 7 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | protistranou je instituce nebo finanční holdingová společnost, smíšená finanční holdingová společnost, finanční instituce, společnost spravující aktiva nebo podnik pomocných služeb, na něž se vztahují odpovídající obezřetnostní požadavky;“. |
| --- | --- | --- |

10)

V čl. 80 odst. 7 se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

protistranou je instituce nebo finanční holdingová společnost, smíšená finanční holdingová společnost, finanční instituce, společnost spravující aktiva nebo podnik pomocných služeb, na něž se vztahují odpovídající obezřetnostní požadavky;“.

| 11) | Článek 84 se mění takto:






  a) | v odstavci 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Pokud mateřská úvěrová instituce v EU a její dceřiné podniky nebo mateřská finanční holdingová společnost v EU a její dceřiné podniky nebo mateřská smíšená finanční holdingová společnost v EU a její dceřiné podniky používají přístup založený na interním ratingu na jednotném základě, mohou příslušné orgány povolit, aby minimální požadavky podle části 4 přílohy VII plnily mateřský podnik a jeho dceřiné podniky společně.“; |
| --- | --- | --- |

11)

Článek 84 se mění takto:

a)

v odstavci 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Pokud mateřská úvěrová instituce v EU a její dceřiné podniky nebo mateřská finanční holdingová společnost v EU a její dceřiné podniky nebo mateřská smíšená finanční holdingová společnost v EU a její dceřiné podniky používají přístup založený na interním ratingu na jednotném základě, mohou příslušné orgány povolit, aby minimální požadavky podle části 4 přílohy VII plnily mateřský podnik a jeho dceřiné podniky společně.“;

| b) | odstavec 6 se nahrazuje tímto:
  „6.   Jestliže má přístup založený na interním ratingu využívat mateřská úvěrová instituce v EU a její dceřiné podniky nebo mateřská finanční holdingová společnost v EU a její dceřiné podniky anebo mateřská smíšená finanční holdingová společnost v EU a její dceřiné podniky, orgány příslušné pro jednotlivé právní subjekty úzce spolupracují podle článků 129 až 132.“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 6 se nahrazuje tímto:

„6.   Jestliže má přístup založený na interním ratingu využívat mateřská úvěrová instituce v EU a její dceřiné podniky nebo mateřská finanční holdingová společnost v EU a její dceřiné podniky anebo mateřská smíšená finanční holdingová společnost v EU a její dceřiné podniky, orgány příslušné pro jednotlivé právní subjekty úzce spolupracují podle článků 129 až 132.“

| 12) | V čl. 89 odst. 1 se písmeno e) nahrazuje tímto:






  „e) | expozice úvěrové instituce vůči protistraně, která je jejím mateřským podnikem, jejím dceřiným podnikem nebo dceřiným podnikem jejího mateřského podniku za předpokladu, že touto protistranou je instituce nebo finanční holdingová společnost, smíšená finanční holdingová společnost, finanční instituce, společnost spravující aktiva nebo podnik pomocných služeb, na něž se vztahují obezřetnostní požadavky, nebo podnik ve vzájemném vztahu ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS, a expozice mezi úvěrovými institucemi, které splňují požadavky podle čl. 80 odst. 8;“. |
| --- | --- | --- |

12)

V čl. 89 odst. 1 se písmeno e) nahrazuje tímto:

„e)

expozice úvěrové instituce vůči protistraně, která je jejím mateřským podnikem, jejím dceřiným podnikem nebo dceřiným podnikem jejího mateřského podniku za předpokladu, že touto protistranou je instituce nebo finanční holdingová společnost, smíšená finanční holdingová společnost, finanční instituce, společnost spravující aktiva nebo podnik pomocných služeb, na něž se vztahují obezřetnostní požadavky, nebo podnik ve vzájemném vztahu ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS, a expozice mezi úvěrovými institucemi, které splňují požadavky podle čl. 80 odst. 8;“.

| 13) | V článku 105 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:
  „3.   Jestliže pokročilý přístup k měření hodlá využít mateřská úvěrová instituce v EU a její dceřiné podniky nebo dceřiné podniky mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo dceřiné podniky mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU, orgány příslušné pro různé právní subjekty úzce spolupracují podle článků 129 až 132. Žádost musí obsahovat prvky uvedené v části 3 přílohy X.
  4.   Jestliže mateřská úvěrová instituce v EU a její dceřiné podniky nebo dceřiné podniky mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo dceřiné podniky mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU používají pokročilý přístup k měření na jednotném základě, mohou příslušné orgány povolit, aby kvalifikační kritéria stanovená v části 3 přílohy X splnily mateřský podnik a jeho dceřiné podniky společně.“ |
| --- | --- |

13)

V článku 105 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:

„3.   Jestliže pokročilý přístup k měření hodlá využít mateřská úvěrová instituce v EU a její dceřiné podniky nebo dceřiné podniky mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo dceřiné podniky mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU, orgány příslušné pro různé právní subjekty úzce spolupracují podle článků 129 až 132. Žádost musí obsahovat prvky uvedené v části 3 přílohy X.

4.   Jestliže mateřská úvěrová instituce v EU a její dceřiné podniky nebo dceřiné podniky mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo dceřiné podniky mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU používají pokročilý přístup k měření na jednotném základě, mohou příslušné orgány povolit, aby kvalifikační kritéria stanovená v části 3 přílohy X splnily mateřský podnik a jeho dceřiné podniky společně.“

| 14) | V článku 122a se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Pokud mateřská úvěrová instituce v EU, mateřská finanční holdingová společnost v EU nebo mateřská smíšená finanční holdingová společnost v EU nebo některý z jejich dceřiných podniků sekuritizuje jakožto původce či sponzor expozice z několika úvěrových institucí, investičních podniků nebo jiných finančních institucí zahrnutých do dohledu na konsolidovaném základě, lze požadavek uvedený v odstavci 1 splnit na základě konsolidované situace dané mateřské úvěrové instituce v EU, mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU. Tento odstavec se použije pouze v případě, že se úvěrové instituce, investiční podniky nebo finanční instituce, které vytvořily sekuritizované expozice, zavázaly, že budou plnit požadavky uvedené v odstavci 6 a včas původci nebo sponzorovi a mateřské úvěrové instituci v EU, mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU dodají informace nutné pro splnění požadavků uvedených v odstavci 7.“ |
| --- | --- |

14)

V článku 122a se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Pokud mateřská úvěrová instituce v EU, mateřská finanční holdingová společnost v EU nebo mateřská smíšená finanční holdingová společnost v EU nebo některý z jejich dceřiných podniků sekuritizuje jakožto původce či sponzor expozice z několika úvěrových institucí, investičních podniků nebo jiných finančních institucí zahrnutých do dohledu na konsolidovaném základě, lze požadavek uvedený v odstavci 1 splnit na základě konsolidované situace dané mateřské úvěrové instituce v EU, mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU. Tento odstavec se použije pouze v případě, že se úvěrové instituce, investiční podniky nebo finanční instituce, které vytvořily sekuritizované expozice, zavázaly, že budou plnit požadavky uvedené v odstavci 6 a včas původci nebo sponzorovi a mateřské úvěrové instituci v EU, mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU dodají informace nutné pro splnění požadavků uvedených v odstavci 7.“

| 15) | V článku 125 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Je-li mateřský podnik úvěrové instituce mateřskou finanční holdingovou společností v členském státě, mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v členském státě, mateřskou finanční holdingovou společností v EU nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v EU, vykonávají dohled na konsolidovaném základě příslušné orgány, které vydaly uvedené úvěrové instituci povolení podle článku 6.“ |
| --- | --- |

15)

V článku 125 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Je-li mateřský podnik úvěrové instituce mateřskou finanční holdingovou společností v členském státě, mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v členském státě, mateřskou finanční holdingovou společností v EU nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v EU, vykonávají dohled na konsolidovaném základě příslušné orgány, které vydaly uvedené úvěrové instituci povolení podle článku 6.“

| 16) | Článek 126 se nahrazuje tímto:
  „Článek 126
  1.   Je-li stejná mateřská finanční holdingová společnost v členském státě, stejná mateřská smíšená finanční holdingová společnost v členském státě, stejná mateřská finanční holdingová společnost v EU nebo stejná mateřská smíšená finanční holdingová společnost v EU mateřským podnikem úvěrových institucí povolených ve dvou nebo více členských státech, vykonávají dohled na konsolidovaném základě orgány příslušné pro úvěrovou instituci povolenou v členském státě, v němž je usazena finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost.
  Jsou-li mateřskými podniky úvěrových institucí povolených ve dvou nebo více členských státech alespoň dvě finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti se skutečným sídlem v různých členských státech a v každém z těchto členských států existuje úvěrová instituce, vykonává dohled na konsolidovaném základě ten orgán, který je příslušný pro úvěrovou instituci s nejvyšší bilanční sumou.
  2.   Je-li mateřským podnikem alespoň dvou úvěrových institucí povolených v Unii stejná finanční holdingová společnost nebo stejná smíšená finanční holdingová společnost a žádná z těchto úvěrových institucí nebyla povolena v členském státě, v němž je usazena finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost, vykonává dohled na konsolidovaném základě ten příslušný orgán, který vydal povolení úvěrové instituci s nejvyšší bilanční sumou, která se pro účely této směrnice považuje za úvěrovou instituci kontrolovanou mateřskou finanční holdingovou společností v EU nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v EU.
  3.   V konkrétních případech se mohou příslušné orgány společně rozhodnout, že nepoužijí kritéria uvedená v odstavcích 1 a 2, pokud by jejich použití bylo nevhodné s ohledem na dotyčné úvěrové instituce a relativní význam jejich činností v různých státech, a mohou výkonem dohledu na konsolidovaném základě pověřit jiný příslušný orgán. Před rozhodnutím o nepoužití kritérií poskytnou příslušné orgány mateřské úvěrové instituci v EU, mateřské finanční holdingové společnosti v EU, mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU nebo úvěrové instituci s nejvyšší bilanční sumou, podle okolností, možnost vyjádřit své stanovisko.
  4.   Příslušné orgány oznámí Komisi a Evropskému orgánu pro bankovnictví veškerá rozhodnutí o nepoužití kritérií uvedená v odstavci 3.“ |
| --- | --- |

16)

Článek 126 se nahrazuje tímto:

„Článek 126

1.   Je-li stejná mateřská finanční holdingová společnost v členském státě, stejná mateřská smíšená finanční holdingová společnost v členském státě, stejná mateřská finanční holdingová společnost v EU nebo stejná mateřská smíšená finanční holdingová společnost v EU mateřským podnikem úvěrových institucí povolených ve dvou nebo více členských státech, vykonávají dohled na konsolidovaném základě orgány příslušné pro úvěrovou instituci povolenou v členském státě, v němž je usazena finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost.

Jsou-li mateřskými podniky úvěrových institucí povolených ve dvou nebo více členských státech alespoň dvě finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti se skutečným sídlem v různých členských státech a v každém z těchto členských států existuje úvěrová instituce, vykonává dohled na konsolidovaném základě ten orgán, který je příslušný pro úvěrovou instituci s nejvyšší bilanční sumou.

2.   Je-li mateřským podnikem alespoň dvou úvěrových institucí povolených v Unii stejná finanční holdingová společnost nebo stejná smíšená finanční holdingová společnost a žádná z těchto úvěrových institucí nebyla povolena v členském státě, v němž je usazena finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost, vykonává dohled na konsolidovaném základě ten příslušný orgán, který vydal povolení úvěrové instituci s nejvyšší bilanční sumou, která se pro účely této směrnice považuje za úvěrovou instituci kontrolovanou mateřskou finanční holdingovou společností v EU nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v EU.

3.   V konkrétních případech se mohou příslušné orgány společně rozhodnout, že nepoužijí kritéria uvedená v odstavcích 1 a 2, pokud by jejich použití bylo nevhodné s ohledem na dotyčné úvěrové instituce a relativní význam jejich činností v různých státech, a mohou výkonem dohledu na konsolidovaném základě pověřit jiný příslušný orgán. Před rozhodnutím o nepoužití kritérií poskytnou příslušné orgány mateřské úvěrové instituci v EU, mateřské finanční holdingové společnosti v EU, mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU nebo úvěrové instituci s nejvyšší bilanční sumou, podle okolností, možnost vyjádřit své stanovisko.

4.   Příslušné orgány oznámí Komisi a Evropskému orgánu pro bankovnictví veškerá rozhodnutí o nepoužití kritérií uvedená v odstavci 3.“

| 17) | Článek 127 se mění takto:






  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   Členské státy v případě potřeby přijmou jakákoli opatření nezbytná k zahrnutí finančních holdingových společností nebo smíšených finančních holdingových společností do dohledu na konsolidovaném základě. Aniž je dotčen článek 135, nemá konsolidace finanční situace finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti v žádném případě za následek, že by příslušné orgány byly povinny plnit dohlížecí úlohu ve vztahu k této finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti samotné.“; |
| --- | --- | --- |

17)

Článek 127 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Členské státy v případě potřeby přijmou jakákoli opatření nezbytná k zahrnutí finančních holdingových společností nebo smíšených finančních holdingových společností do dohledu na konsolidovaném základě. Aniž je dotčen článek 135, nemá konsolidace finanční situace finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti v žádném případě za následek, že by příslušné orgány byly povinny plnit dohlížecí úlohu ve vztahu k této finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti samotné.“;

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Členské státy stanoví, že jejich příslušné orgány vykonávající dohled na konsolidovaném základě mohou požádat dceřiné podniky úvěrové instituce, finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti, které nejsou zahrnuty do dohledu na konsolidovaném základě, o informace uvedené v článku 137. V takovém případě platí pro předávání a ověřování těchto informací postupy podle článku 137.“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Členské státy stanoví, že jejich příslušné orgány vykonávající dohled na konsolidovaném základě mohou požádat dceřiné podniky úvěrové instituce, finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti, které nejsou zahrnuty do dohledu na konsolidovaném základě, o informace uvedené v článku 137. V takovém případě platí pro předávání a ověřování těchto informací postupy podle článku 137.“

| 18) | Článek 129 se mění takto:






  a) | v odst. 1 prvním pododstavci se návětí nahrazuje tímto:
  „1.   Vedle povinností stanovených v této směrnici vykonává příslušný orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě nad mateřskými úvěrovými institucemi v EU a úvěrovými institucemi kontrolovanými mateřskými finančními holdingovými společnostmi v EU nebo mateřskými smíšenými finančními holdingovými společnostmi v EU tyto úkoly:“; |
| --- | --- | --- |

18)

Článek 129 se mění takto:

a)

v odst. 1 prvním pododstavci se návětí nahrazuje tímto:

„1.   Vedle povinností stanovených v této směrnici vykonává příslušný orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě nad mateřskými úvěrovými institucemi v EU a úvěrovými institucemi kontrolovanými mateřskými finančními holdingovými společnostmi v EU nebo mateřskými smíšenými finančními holdingovými společnostmi v EU tyto úkoly:“;

| b) | v odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:
  „2.   V případě, že mateřská úvěrová instituce v EU a její dceřiné podniky, případně dceřiné podniky mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU společně, podají žádost o povolení podle čl. 84 odst. 1, čl. 87 odst. 9, článku 105 a části 6 přílohy III, příslušné orgány společně a po vzájemné konzultaci rozhodnou, zda požadované povolení udělí, a v případě potřeby určí podmínky, jimž toto povolení podléhá.“; |
| --- | --- |

b)

v odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„2.   V případě, že mateřská úvěrová instituce v EU a její dceřiné podniky, případně dceřiné podniky mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU společně, podají žádost o povolení podle čl. 84 odst. 1, čl. 87 odst. 9, článku 105 a části 6 přílohy III, příslušné orgány společně a po vzájemné konzultaci rozhodnou, zda požadované povolení udělí, a v případě potřeby určí podmínky, jimž toto povolení podléhá.“;

| c) | v odstavci 3 se:






  i) | první pododstavec nahrazuje tímto:
  „3.   Orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě a příslušné orgány odpovědné za dohled nad dceřinými podniky mateřské úvěrové instituce v EU, mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU učiní vše, co je v jejich silách, aby dosáhly společného rozhodnutí o použití článků 123 a 124 pro stanovení přiměřenosti konsolidované úrovně kapitálu skupiny s ohledem na její finanční situaci a profil rizika a požadované úrovně kapitálu pro použití čl. 136 odst. 2 na každý subjekt v rámci dané bankovní skupiny a na konsolidovaném základě.“, |
| --- | --- | --- |

c)

v odstavci 3 se:

i)

první pododstavec nahrazuje tímto:

„3.   Orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě a příslušné orgány odpovědné za dohled nad dceřinými podniky mateřské úvěrové instituce v EU, mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU učiní vše, co je v jejich silách, aby dosáhly společného rozhodnutí o použití článků 123 a 124 pro stanovení přiměřenosti konsolidované úrovně kapitálu skupiny s ohledem na její finanční situaci a profil rizika a požadované úrovně kapitálu pro použití čl. 136 odst. 2 na každý subjekt v rámci dané bankovní skupiny a na konsolidovaném základě.“,

| ii) | pátý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Příslušné orgány odpovědné za dohled nad dceřinými podniky mateřské úvěrové instituce v EU, mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU rozhodnou o použití článků 123 a 124 a čl. 136 odst. 2 na individuálním nebo subkonsolidovaném základě po náležitém zohlednění názorů a výhrad vyjádřených orgánem vykonávajícím dohled na konsolidovaném základě. Pokud na konci čtyřměsíčního období kterýkoli z dotčených příslušných orgánů postoupil záležitost Evropskému orgánu pro bankovnictví v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1093/2010, příslušné orgány odloží přijetí svého rozhodnutí, vyčkají jakéhokoli rozhodnutí, které Evropský orgán pro bankovnictví může přijmout v souladu s čl. 19 odst. 3 uvedeného nařízení, a přijmou rozhodnutí v souladu s jeho rozhodnutím. Čtyřměsíční lhůta se považuje za lhůtu pro smírné urovnání sporu ve smyslu uvedeného nařízení. Evropský orgán pro bankovnictví přijme rozhodnutí do jednoho měsíce. Záležitost nelze Evropskému orgánu pro bankovnictví postoupit po skončení čtyřměsíčního období nebo po dosažení společného rozhodnutí.“, |
| --- | --- |

ii)

pátý pododstavec nahrazuje tímto:

„Příslušné orgány odpovědné za dohled nad dceřinými podniky mateřské úvěrové instituce v EU, mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU rozhodnou o použití článků 123 a 124 a čl. 136 odst. 2 na individuálním nebo subkonsolidovaném základě po náležitém zohlednění názorů a výhrad vyjádřených orgánem vykonávajícím dohled na konsolidovaném základě. Pokud na konci čtyřměsíčního období kterýkoli z dotčených příslušných orgánů postoupil záležitost Evropskému orgánu pro bankovnictví v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1093/2010, příslušné orgány odloží přijetí svého rozhodnutí, vyčkají jakéhokoli rozhodnutí, které Evropský orgán pro bankovnictví může přijmout v souladu s čl. 19 odst. 3 uvedeného nařízení, a přijmou rozhodnutí v souladu s jeho rozhodnutím. Čtyřměsíční lhůta se považuje za lhůtu pro smírné urovnání sporu ve smyslu uvedeného nařízení. Evropský orgán pro bankovnictví přijme rozhodnutí do jednoho měsíce. Záležitost nelze Evropskému orgánu pro bankovnictví postoupit po skončení čtyřměsíčního období nebo po dosažení společného rozhodnutí.“,

| iii) | devátý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Společné rozhodnutí uvedené v prvním pododstavci a rozhodnutí přijatá podle čtvrtého a pátého pododstavce v situacích, kdy neexistuje společné rozhodnutí, se každoročně aktualizují; za výjimečných okolností se aktualizují v případě, že příslušný orgán odpovědný za dohled nad dceřinými podniky mateřské úvěrové instituce v EU, mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU písemně podá plně odůvodněnou žádost orgánu vykonávajícímu dohled na konsolidovaném základě o aktualizaci rozhodnutí o použití čl. 136 odst. 2. V tom případě může být aktualizace zaslána dvoustranně mezi orgánem vykonávající dohled na konsolidovaném základě a příslušným orgánem, který žádost podal.“ |
| --- | --- |

iii)

devátý pododstavec nahrazuje tímto:

„Společné rozhodnutí uvedené v prvním pododstavci a rozhodnutí přijatá podle čtvrtého a pátého pododstavce v situacích, kdy neexistuje společné rozhodnutí, se každoročně aktualizují; za výjimečných okolností se aktualizují v případě, že příslušný orgán odpovědný za dohled nad dceřinými podniky mateřské úvěrové instituce v EU, mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU písemně podá plně odůvodněnou žádost orgánu vykonávajícímu dohled na konsolidovaném základě o aktualizaci rozhodnutí o použití čl. 136 odst. 2. V tom případě může být aktualizace zaslána dvoustranně mezi orgánem vykonávající dohled na konsolidovaném základě a příslušným orgánem, který žádost podal.“

| 19) | V čl. 131a odst. 2 se šestý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Kolegií orgánů dohledu se mohou účastnit:






  a) | příslušné orgány odpovědné za dohled nad dceřinými podniky mateřské úvěrové instituce v EU, mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU; |
| --- | --- | --- |

19)

V čl. 131a odst. 2 se šestý pododstavec nahrazuje tímto:

„Kolegií orgánů dohledu se mohou účastnit:

a)

příslušné orgány odpovědné za dohled nad dceřinými podniky mateřské úvěrové instituce v EU, mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU;

| b) | příslušné orgány hostitelské země, ve které jsou usazeny významné pobočky uvedené v článku 42a; |
| --- | --- |

b)

příslušné orgány hostitelské země, ve které jsou usazeny významné pobočky uvedené v článku 42a;

| c) | případně centrální banky a |
| --- | --- |

c)

případně centrální banky a

| d) | podle potřeby příslušné orgány třetích zemí, a to s výhradou požadavků důvěrnosti, které jsou podle názoru všech příslušných orgánů rovnocenné požadavkům podle článků 44 až 52.“ |
| --- | --- |

d)

podle potřeby příslušné orgány třetích zemí, a to s výhradou požadavků důvěrnosti, které jsou podle názoru všech příslušných orgánů rovnocenné požadavkům podle článků 44 až 52.“

| 20) | V článku 132 se odstavec 1 mění takto:






  a) | pátý pododstavec se nahrazuje tímto:
  „Příslušné orgány vykonávající dohled na konsolidovaném základě nad mateřskými úvěrovými institucemi v EU a nad úvěrovými institucemi kontrolovanými mateřskými finančními holdingovými společnostmi v EU nebo mateřskými smíšenými finančními holdingovými společnostmi v EU, zejména předají příslušným orgánům jiných členských států, které vykonávají dohled nad dceřinými podniky těchto mateřských podniků, veškeré významné informace. Při určování rozsahu významných informací se přihlíží k významu daných dceřiných podniků ve finančním systému dotyčných členských států.“; |
| --- | --- | --- |

20)

V článku 132 se odstavec 1 mění takto:

a)

pátý pododstavec se nahrazuje tímto:

„Příslušné orgány vykonávající dohled na konsolidovaném základě nad mateřskými úvěrovými institucemi v EU a nad úvěrovými institucemi kontrolovanými mateřskými finančními holdingovými společnostmi v EU nebo mateřskými smíšenými finančními holdingovými společnostmi v EU, zejména předají příslušným orgánům jiných členských států, které vykonávají dohled nad dceřinými podniky těchto mateřských podniků, veškeré významné informace. Při určování rozsahu významných informací se přihlíží k významu daných dceřiných podniků ve finančním systému dotyčných členských států.“;

| b) | v šestém pododstavci se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | určení právní, řídící a organizační struktury skupiny, včetně všech regulovaných podniků, neregulovaných dceřiných podniků a významných poboček patřících do skupiny, mateřských podniků, v souladu s čl. 12 odst. 3, čl. 22 odst. 1 a čl. 73 odst. 3, jakož i určení orgánů příslušných pro regulované podniky ve skupině;“. |
| --- | --- | --- |

b)

v šestém pododstavci se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

určení právní, řídící a organizační struktury skupiny, včetně všech regulovaných podniků, neregulovaných dceřiných podniků a významných poboček patřících do skupiny, mateřských podniků, v souladu s čl. 12 odst. 3, čl. 22 odst. 1 a čl. 73 odst. 3, jakož i určení orgánů příslušných pro regulované podniky ve skupině;“.

| 21) | Článek 135 se nahrazuje tímto:
  „Článek 135
  Členské státy požadují, aby osoby, které skutečně řídí podnikání finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti, měly dostatečně dobrou pověst a dostatečné zkušenosti pro výkon těchto funkcí.“ |
| --- | --- |

21)

Článek 135 se nahrazuje tímto:

„Článek 135

Členské státy požadují, aby osoby, které skutečně řídí podnikání finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti, měly dostatečně dobrou pověst a dostatečné zkušenosti pro výkon těchto funkcí.“

| 22) | V čl. 139 odst. 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:
  „3.   Členské státy povolí výměnu informací mezi svými příslušnými orgány, jak je uvedeno v odstavci 2, s tím, že v případě finančních holdingových společností, smíšených finančních holdingových společností, finančních institucí nebo podniků pomocných služeb shromažďování ani držení informací neznamená, že by dotyčné příslušné orgány musely plnit dohlížecí úlohu ve vztahu k těmto institucím nebo podnikům samotným.“ |
| --- | --- |

22)

V čl. 139 odst. 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„3.   Členské státy povolí výměnu informací mezi svými příslušnými orgány, jak je uvedeno v odstavci 2, s tím, že v případě finančních holdingových společností, smíšených finančních holdingových společností, finančních institucí nebo podniků pomocných služeb shromažďování ani držení informací neznamená, že by dotyčné příslušné orgány musely plnit dohlížecí úlohu ve vztahu k těmto institucím nebo podnikům samotným.“

| 23) | Článek 140 se mění takto:






  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   Má-li úvěrová instituce, finanční holdingová společnost, smíšená finanční holdingová společnost nebo holdingová společnost se smíšenou činností kontrolu nad jedním nebo více dceřinými podniky, jež jsou pojišťovnami nebo jinými podniky poskytujícími investiční služby, ke kterým je třeba povolení, příslušné orgány a orgány pověřené veřejným úkolem dohledu nad pojišťovnami nebo jinými podniky poskytujícími investiční služby úzce spolupracují. Aniž jsou dotčeny jejich pravomoci, poskytují si tyto orgány navzájem informace, které zjednodušují jejich úkol a umožňují dohled nad činností a celkovou finanční situací podniků podléhajících jejich dohledu.“; |
| --- | --- | --- |

23)

Článek 140 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Má-li úvěrová instituce, finanční holdingová společnost, smíšená finanční holdingová společnost nebo holdingová společnost se smíšenou činností kontrolu nad jedním nebo více dceřinými podniky, jež jsou pojišťovnami nebo jinými podniky poskytujícími investiční služby, ke kterým je třeba povolení, příslušné orgány a orgány pověřené veřejným úkolem dohledu nad pojišťovnami nebo jinými podniky poskytujícími investiční služby úzce spolupracují. Aniž jsou dotčeny jejich pravomoci, poskytují si tyto orgány navzájem informace, které zjednodušují jejich úkol a umožňují dohled nad činností a celkovou finanční situací podniků podléhajících jejich dohledu.“;

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Příslušné orgány vykonávající dohled na konsolidovaném základě sestaví seznamy finančních holdingových společností nebo smíšených finančních holdingových společností uvedených v čl. 71 odst. 2. Tyto seznamy předávají příslušným orgánům ostatních členských států, Evropskému orgánu pro bankovnictví a Komisi.“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Příslušné orgány vykonávající dohled na konsolidovaném základě sestaví seznamy finančních holdingových společností nebo smíšených finančních holdingových společností uvedených v čl. 71 odst. 2. Tyto seznamy předávají příslušným orgánům ostatních členských států, Evropskému orgánu pro bankovnictví a Komisi.“

| 24) | Články 141 a 142 se nahrazují tímto:
  „Článek 141
  Přejí-li si příslušné orgány některého ze členských států při uplatňování této směrnice v konkrétních případech ověřit informace o úvěrové instituci, finanční holdingové společnosti, finanční instituci, podniku pomocných služeb, holdingové společnosti se smíšenou činností, smíšené finanční holdingové společnosti, dceřiném podniku typu uvedeného v článku 137 nebo dceřiném podniku typu uvedeného v čl. 127 odst. 3, které se nacházejí v jiném členském státě, požádají příslušné orgány daného členského státu, aby toto ověření mohlo být provedeno. Orgány, které žádost obdrží, vyhoví v rámci své pravomoci žádosti tak, že toto ověření samy provedou nebo umožní orgánům, jež žádost podaly, aby ověření provedly samy, anebo umožní ověření auditorem nebo odborníkem. Příslušný orgán, který žádost podal, se může účastnit ověřování, neprovádí-li ověřování sám.
  Článek 142
  Aniž jsou dotčeny jejich trestněprávní předpisy, stanoví členské státy, že finančním holdingovým společnostem, smíšeným finančním holdingovým společnostem a holdingovým společnostem se smíšenou činností nebo jejich výkonným ředitelům lze v případě porušení právních nebo správních předpisů přijatých k provedení článků 124 až 141 a tohoto článku ukládat sankce nebo přijímat opatření k ukončení zjištěného protiprávního jednání, popřípadě k zamezení jeho příčin. Příslušné orgány úzce spolupracují, aby zajistily, že sankce a opatření povedou k žádoucím výsledkům, zvláště nenachází-li se ústřední vedení nebo hlavní místo činnosti finanční holdingové společnosti, smíšené finanční holdingové společnosti nebo holdingové společnosti se smíšenou činností ve stejném členském státě jako její sídlo.“ |
| --- | --- |

24)

Články 141 a 142 se nahrazují tímto:

„Článek 141

Přejí-li si příslušné orgány některého ze členských států při uplatňování této směrnice v konkrétních případech ověřit informace o úvěrové instituci, finanční holdingové společnosti, finanční instituci, podniku pomocných služeb, holdingové společnosti se smíšenou činností, smíšené finanční holdingové společnosti, dceřiném podniku typu uvedeného v článku 137 nebo dceřiném podniku typu uvedeného v čl. 127 odst. 3, které se nacházejí v jiném členském státě, požádají příslušné orgány daného členského státu, aby toto ověření mohlo být provedeno. Orgány, které žádost obdrží, vyhoví v rámci své pravomoci žádosti tak, že toto ověření samy provedou nebo umožní orgánům, jež žádost podaly, aby ověření provedly samy, anebo umožní ověření auditorem nebo odborníkem. Příslušný orgán, který žádost podal, se může účastnit ověřování, neprovádí-li ověřování sám.

Článek 142

Aniž jsou dotčeny jejich trestněprávní předpisy, stanoví členské státy, že finančním holdingovým společnostem, smíšeným finančním holdingovým společnostem a holdingovým společnostem se smíšenou činností nebo jejich výkonným ředitelům lze v případě porušení právních nebo správních předpisů přijatých k provedení článků 124 až 141 a tohoto článku ukládat sankce nebo přijímat opatření k ukončení zjištěného protiprávního jednání, popřípadě k zamezení jeho příčin. Příslušné orgány úzce spolupracují, aby zajistily, že sankce a opatření povedou k žádoucím výsledkům, zvláště nenachází-li se ústřední vedení nebo hlavní místo činnosti finanční holdingové společnosti, smíšené finanční holdingové společnosti nebo holdingové společnosti se smíšenou činností ve stejném členském státě jako její sídlo.“

| 25) | Článek 143 se mění takto:






  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   Jestliže úvěrová instituce, jejímž mateřským podnikem je úvěrová instituce, finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost se skutečným sídlem v třetí zemi, nepodléhá dohledu na konsolidovaném základě podle článků 125 a 126, ověřují příslušné orgány, zda tato úvěrová instituce podléhá dohledu na konsolidovaném základě ze strany příslušného orgánu třetí země, který je rovnocenný dohledu upravenému zásadami stanovenými v této směrnici.
  Ověření provádí příslušný orgán, který by byl odpovědný za dohled na konsolidovaném základě, pokud by se použil odstavec 3, na žádost mateřského podniku nebo kteréhokoli z regulovaných podniků povolených v Unii nebo z vlastního podnětu. Tento příslušný orgán konzultuje ostatní dotyčné příslušné orgány.“; |
| --- | --- | --- |

25)

Článek 143 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Jestliže úvěrová instituce, jejímž mateřským podnikem je úvěrová instituce, finanční holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost se skutečným sídlem v třetí zemi, nepodléhá dohledu na konsolidovaném základě podle článků 125 a 126, ověřují příslušné orgány, zda tato úvěrová instituce podléhá dohledu na konsolidovaném základě ze strany příslušného orgánu třetí země, který je rovnocenný dohledu upravenému zásadami stanovenými v této směrnici.

Ověření provádí příslušný orgán, který by byl odpovědný za dohled na konsolidovaném základě, pokud by se použil odstavec 3, na žádost mateřského podniku nebo kteréhokoli z regulovaných podniků povolených v Unii nebo z vlastního podnětu. Tento příslušný orgán konzultuje ostatní dotyčné příslušné orgány.“;

| b) | v odstavci 3 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
  „Příslušné orgány mohou zejména požadovat ustavení finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti se skutečným sídlem v Unii a mohou uplatnit ustanovení o dohledu na konsolidovaném základě nad konsolidovanou situací této finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti.“ |
| --- | --- |

b)

v odstavci 3 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

„Příslušné orgány mohou zejména požadovat ustavení finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti se skutečným sídlem v Unii a mohou uplatnit ustanovení o dohledu na konsolidovaném základě nad konsolidovanou situací této finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti.“

| 26) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 146a
  Členské státy požadují od úvěrových institucí, aby na úrovni bankovní skupiny každoročně zveřejnily, buď v plné podobě nebo ve formě odkazů na rovnocenné informace, popis své právní, řídící a organizační struktury.“ |
| --- | --- |

26)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 146a

Členské státy požadují od úvěrových institucí, aby na úrovni bankovní skupiny každoročně zveřejnily, buď v plné podobě nebo ve formě odkazů na rovnocenné informace, popis své právní, řídící a organizační struktury.“

| 27) | Příloha X se mění v souladu s přílohou III této směrnice. |
| --- | --- |

27)

Příloha X se mění v souladu s přílohou III této směrnice.

Článek 4

Změny směrnice 2009/138/ES

Směrnice 2009/138/ES se mění takto:

| 1) | V čl. 212 odst. 1 se písmena f) a g) nahrazují tímto:






  „f) | ‚pojišťovací holdingovou společností‘ mateřský podnik, který není smíšenou finanční holdingovou společností a jehož hlavní podnikatelskou činností je získávat a držet účasti v dceřiných podnicích, přičemž těmito dceřinými podniky jsou výlučně nebo především pojišťovny nebo zajišťovny či pojišťovny nebo zajišťovny z třetích zemí a alespoň jeden z těchto dceřiných podniků je pojišťovna nebo zajišťovna; |
| --- | --- | --- |

1)

V čl. 212 odst. 1 se písmena f) a g) nahrazují tímto:

„f)

‚pojišťovací holdingovou společností‘ mateřský podnik, který není smíšenou finanční holdingovou společností a jehož hlavní podnikatelskou činností je získávat a držet účasti v dceřiných podnicích, přičemž těmito dceřinými podniky jsou výlučně nebo především pojišťovny nebo zajišťovny či pojišťovny nebo zajišťovny z třetích zemí a alespoň jeden z těchto dceřiných podniků je pojišťovna nebo zajišťovna;

| g) | ‚pojišťovací holdingovou společností se smíšenou činností‘ mateřský podnik jiný než pojišťovna, pojišťovna z třetí země, zajišťovna, zajišťovna z třetí země, pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost, jejíž alespoň jeden dceřiný podnik je pojišťovnou nebo zajišťovnou; |
| --- | --- |

g)

‚pojišťovací holdingovou společností se smíšenou činností‘ mateřský podnik jiný než pojišťovna, pojišťovna z třetí země, zajišťovna, zajišťovna z třetí země, pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost, jejíž alespoň jeden dceřiný podnik je pojišťovnou nebo zajišťovnou;

| h) | ‚smíšenou finanční holdingovou společností‘ smíšená finanční holdingová společnost ve smyslu čl. 2 bodu 15 směrnice 2002/87/ES.“ |
| --- | --- |

h)

‚smíšenou finanční holdingovou společností‘ smíšená finanční holdingová společnost ve smyslu čl. 2 bodu 15 směrnice 2002/87/ES.“

| 2) | V článku 213 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:
  „2.   Členské státy zajistí, aby se dohled nad skupinou vztahoval na:






  a) | pojišťovny nebo zajišťovny, které drží účast alespoň v jedné pojišťovně, zajišťovně nebo pojišťovně či zajišťovně z třetí země, v souladu s články 218 až 258; |
| --- | --- | --- |

2)

V článku 213 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:

„2.   Členské státy zajistí, aby se dohled nad skupinou vztahoval na:

a)

pojišťovny nebo zajišťovny, které drží účast alespoň v jedné pojišťovně, zajišťovně nebo pojišťovně či zajišťovně z třetí země, v souladu s články 218 až 258;

| b) | pojišťovny nebo zajišťovny, jejichž mateřským podnikem je pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost se skutečným sídlem v Unii, v souladu s články 218 až 258; |
| --- | --- |

b)

pojišťovny nebo zajišťovny, jejichž mateřským podnikem je pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost se skutečným sídlem v Unii, v souladu s články 218 až 258;

| c) | pojišťovny nebo zajišťovny, jejichž mateřským podnikem je pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost se skutečným sídlem v třetí zemi nebo pojišťovna či zajišťovna z třetí země, a to v souladu s články 260 až 263; |
| --- | --- |

c)

pojišťovny nebo zajišťovny, jejichž mateřským podnikem je pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost se skutečným sídlem v třetí zemi nebo pojišťovna či zajišťovna z třetí země, a to v souladu s články 260 až 263;

| d) | pojišťovny nebo zajišťovny, jejichž mateřským podnikem je pojišťovací holdingová společnost se smíšenou činností, a to v souladu s článkem 265. |
| --- | --- |

d)

pojišťovny nebo zajišťovny, jejichž mateřským podnikem je pojišťovací holdingová společnost se smíšenou činností, a to v souladu s článkem 265.

3.   V případech uvedených v odst. 2 písm. a) a b), kdy pojišťovna nebo zajišťovna držící účast nebo pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost se skutečným sídlem v Unii je buď přidruženým podnikem regulovaného podniku nebo smíšené finanční holdingové společnosti podléhající doplňkovému dozoru ve smyslu čl. 5 odst. 2 směrnice 2002/87/ES, nebo je sama tímto regulovaným podnikem nebo touto smíšenou finanční holdingovou společností, může orgán dohledu nad skupinou po konzultaci s ostatními příslušnými orgány dohledu rozhodnout, že u této pojišťovny nebo zajišťovny držící účast anebo u této pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti upustí od výkonu dohledu nad koncentrací rizik podle článku 244 této směrnice, dohledu nad operacemi uvnitř skupiny podle článku 245 této směrnice, nebo obojího.

4.   Vztahují-li se na smíšenou finanční holdingovou společnost rovnocenná ustanovení této směrnice i směrnice 2002/87/ES, zejména pokud jde o dohled založený na riziku, může orgán dohledu nad skupinou po konzultaci s ostatními příslušnými orgány dohledu rozhodnout, že na tuto smíšenou finanční holdingovou společnost použije pouze příslušná ustanovení směrnice 2002/87/ES.

5.   Vztahují-li se na smíšenou finanční holdingovou společnost rovnocenná ustanovení této směrnice i směrnice 2006/48/ES, zejména pokud jde o dohled založený na riziku, může orgán dohledu nad skupinou po dohodě s orgánem vykonávajícím dohled na konsolidovaném základě v sektoru bankovnictví a v sektoru investičních služeb rozhodnout, že použije pouze ustanovení směrnice vztahující se na nejvýznamnější sektor určený v souladu s čl. 3 odst. 2 směrnice 2002/87/ES.

6.   Orgán dohledu nad skupinou informuje o rozhodnutích přijatých podle odstavců 4 a 5 Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (37) a Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (38). Evropský orgán pro bankovnictví, Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (39) vypracují prostřednictvím Společného výboru evropských orgánů dohledu (dále jen „Společný výbor“) pokyny pro sbližování postupů dohledu a vypracují návrh regulačních technických norem, který předloží Komisi do tří let od přijetí uvedených pokynů.

Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, nařízení (EU) č. 1094/2010 a nařízení (EU) č. 1095/2010.

| 3) | V článku 214 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Výkon dohledu nad skupinou podle článku 213 nezahrnuje povinnost orgánů dohledu vykonávat dohled nad jednotlivými pojišťovnami nebo zajišťovnami z třetích zemí, pojišťovacími holdingovými společnostmi, smíšenými finančními holdingovými společnostmi nebo pojišťovacími holdingovými společnostmi se smíšenou činností, aniž je dotčen článek 257 ve vztahu k pojišťovacím holdingovým společnostem nebo smíšeným finančním holdingovým společnostem.“ |
| --- | --- |

3)

V článku 214 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Výkon dohledu nad skupinou podle článku 213 nezahrnuje povinnost orgánů dohledu vykonávat dohled nad jednotlivými pojišťovnami nebo zajišťovnami z třetích zemí, pojišťovacími holdingovými společnostmi, smíšenými finančními holdingovými společnostmi nebo pojišťovacími holdingovými společnostmi se smíšenou činností, aniž je dotčen článek 257 ve vztahu k pojišťovacím holdingovým společnostem nebo smíšeným finančním holdingovým společnostem.“

| 4) | V článku 215 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
  „1.   Pokud pojišťovna nebo zajišťovna držící účast, pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost uvedená v čl. 213 odst. 2 písm. a) a b) je sama dceřiným podnikem jiné pojišťovny, zajišťovny, pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti se sídlem v Unii, použijí se články 218 až 258 pouze na úrovni poslední mateřské pojišťovny, zajišťovny, pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti se sídlem v Unii.
  2.   V případech, kdy poslední mateřská pojišťovna, zajišťovna, pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost se sídlem v Unii uvedená v odstavci 1 je dceřiným podnikem podniku podléhajícího doplňkovému dozoru podle čl. 5 odst. 2 směrnice 2002/87/ES, může orgán dohledu nad skupinou po konzultaci s ostatními příslušnými orgány dohledu rozhodnout, že na úrovni tohoto posledního mateřského podniku nebo společnosti upustí od výkonu dohledu nad koncentrací rizik podle článku 244, dohledu nad operacemi uvnitř skupiny podle článku 245, nebo obojího.“ |
| --- | --- |

4)

V článku 215 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

„1.   Pokud pojišťovna nebo zajišťovna držící účast, pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost uvedená v čl. 213 odst. 2 písm. a) a b) je sama dceřiným podnikem jiné pojišťovny, zajišťovny, pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti se sídlem v Unii, použijí se články 218 až 258 pouze na úrovni poslední mateřské pojišťovny, zajišťovny, pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti se sídlem v Unii.

2.   V případech, kdy poslední mateřská pojišťovna, zajišťovna, pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost se sídlem v Unii uvedená v odstavci 1 je dceřiným podnikem podniku podléhajícího doplňkovému dozoru podle čl. 5 odst. 2 směrnice 2002/87/ES, může orgán dohledu nad skupinou po konzultaci s ostatními příslušnými orgány dohledu rozhodnout, že na úrovni tohoto posledního mateřského podniku nebo společnosti upustí od výkonu dohledu nad koncentrací rizik podle článku 244, dohledu nad operacemi uvnitř skupiny podle článku 245, nebo obojího.“

| 5) | V článku 216 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Pokud pojišťovna nebo zajišťovna držící účast, pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost se sídlem v Unii uvedená v čl. 213 odst. 2 písm. a) a b) nemá sídlo ve stejném členském státě jako poslední mateřský podnik na úrovni Unie uvedený v článku 215, mohou členské státy povolit svým orgánům dohledu, aby po konzultaci s orgánem dohledu nad skupinou a s posledním mateřským podnikem na úrovni Unie rozhodly, že do dohledu nad skupinou zahrnou poslední mateřskou pojišťovnu, zajišťovnu, pojišťovací holdingovou společnost nebo smíšenou finanční holdingovou společnost na vnitrostátní úrovni.“ |
| --- | --- |

5)

V článku 216 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Pokud pojišťovna nebo zajišťovna držící účast, pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost se sídlem v Unii uvedená v čl. 213 odst. 2 písm. a) a b) nemá sídlo ve stejném členském státě jako poslední mateřský podnik na úrovni Unie uvedený v článku 215, mohou členské státy povolit svým orgánům dohledu, aby po konzultaci s orgánem dohledu nad skupinou a s posledním mateřským podnikem na úrovni Unie rozhodly, že do dohledu nad skupinou zahrnou poslední mateřskou pojišťovnu, zajišťovnu, pojišťovací holdingovou společnost nebo smíšenou finanční holdingovou společnost na vnitrostátní úrovni.“

| 6) | Článek 219 se nahrazuje tímto:
  „Článek 219
  Četnost výpočtu
  1.   Orgán dohledu nad skupinou zajistí, aby výpočty uvedené v čl. 218 odst. 2 a 3 byly prováděny alespoň jednou ročně, přičemž tyto výpočty provádí pojišťovna nebo zajišťovna držící účast, pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost.
  Podklady pro tento výpočet a jeho výsledky předloží orgánu dohledu nad skupinou buď pojišťovna nebo zajišťovna držící účast, nebo pokud skupinu nevede pojišťovna nebo zajišťovna, pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost nebo ten podnik ve skupině, který po konzultaci s ostatními příslušnými orgány dohledu a se samotnou skupinou určí orgán dohledu nad skupinou.
  2.   Pojišťovna, zajišťovna, pojišťovací holdingová společnost a smíšená finanční holdingová společnost musí průběžně sledovat částku skupinového solventnostního kapitálového požadavku. Pokud se rizikový profil skupiny podstatně odchyluje od předpokladů pro poslední oznámený skupinový solventnostní kapitálový požadavek, musí být tento skupinový solventnostní kapitálový požadavek neprodleně přepočten a oznámen orgánům dohledu nad skupinou.
  Pokud existuje opodstatněná domněnka, že se ode dne posledního oznámení skupinového solventnostního kapitálového požadavku výrazně změnil rizikový profil skupiny, orgány dohledu nad skupinou mohou požádat, aby byl skupinový solventnostní kapitálový požadavek znovu přepočítán.“ |
| --- | --- |

6)

Článek 219 se nahrazuje tímto:

„Článek 219

Četnost výpočtu

1.   Orgán dohledu nad skupinou zajistí, aby výpočty uvedené v čl. 218 odst. 2 a 3 byly prováděny alespoň jednou ročně, přičemž tyto výpočty provádí pojišťovna nebo zajišťovna držící účast, pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost.

Podklady pro tento výpočet a jeho výsledky předloží orgánu dohledu nad skupinou buď pojišťovna nebo zajišťovna držící účast, nebo pokud skupinu nevede pojišťovna nebo zajišťovna, pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost nebo ten podnik ve skupině, který po konzultaci s ostatními příslušnými orgány dohledu a se samotnou skupinou určí orgán dohledu nad skupinou.

2.   Pojišťovna, zajišťovna, pojišťovací holdingová společnost a smíšená finanční holdingová společnost musí průběžně sledovat částku skupinového solventnostního kapitálového požadavku. Pokud se rizikový profil skupiny podstatně odchyluje od předpokladů pro poslední oznámený skupinový solventnostní kapitálový požadavek, musí být tento skupinový solventnostní kapitálový požadavek neprodleně přepočten a oznámen orgánům dohledu nad skupinou.

Pokud existuje opodstatněná domněnka, že se ode dne posledního oznámení skupinového solventnostního kapitálového požadavku výrazně změnil rizikový profil skupiny, orgány dohledu nad skupinou mohou požádat, aby byl skupinový solventnostní kapitálový požadavek znovu přepočítán.“

| 7) | Článek 226 se nahrazuje tímto:
  „Článek 226
  Zprostředkující pojišťovací holdingové společnosti
  1.   Při výpočtu skupinové solventnosti se u pojišťovny nebo zajišťovny, která drží prostřednictvím pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti účast v přidružené pojišťovně nebo zajišťovně či v pojišťovně nebo zajišťovně z třetí země, zohlední situace zprostředkující pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti.
  Zprostředkující pojišťovací holdingová společnost nebo zprostředkující smíšená finanční holdingová společnost je výhradně za účelem tohoto výpočtu posuzována jako pojišťovna nebo zajišťovna podléhající pravidlům stanoveným v hlavě I kapitole VI oddíle 4 pododdílech 1, 2 a 3, pokud jde o solventnostní kapitálový požadavek, a podmínkám stanoveným v hlavě I kapitole VI oddíle 3 pododdílech 1, 2 a 3, pokud jde o kapitál použitelný pro solventnostní kapitálový požadavek.
  2.   V případě, že zprostředkující pojišťovací holdingová společnost nebo zprostředkující smíšená finanční holdingová společnost drží podřízené pohledávky nebo jiný použitelný kapitál, na který se vztahují omezení podle článku 98, je tento kapitál považován za použitelný pouze do výše částky, která se vypočte uplatněním omezení podle článku 98 na celkový použitelný kapitál na skupinové úrovni ve srovnání se solventnostním kapitálovým požadavkem na skupinové úrovni.
  Veškerý použitelný kapitál zprostředkující pojišťovací holdingové společnosti nebo zprostředkující smíšené finanční holdingové společnosti, který by podléhal předchozímu povolení orgánu dohledu v souladu s článkem 90, pokud by byl držen pojišťovnou nebo zajišťovnou, může být zohledněn při výpočtu skupinové solventnosti pouze tehdy, pokud byl řádně povolen orgánem dohledu nad skupinou.“ |
| --- | --- |

7)

Článek 226 se nahrazuje tímto:

„Článek 226

Zprostředkující pojišťovací holdingové společnosti

1.   Při výpočtu skupinové solventnosti se u pojišťovny nebo zajišťovny, která drží prostřednictvím pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti účast v přidružené pojišťovně nebo zajišťovně či v pojišťovně nebo zajišťovně z třetí země, zohlední situace zprostředkující pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti.

Zprostředkující pojišťovací holdingová společnost nebo zprostředkující smíšená finanční holdingová společnost je výhradně za účelem tohoto výpočtu posuzována jako pojišťovna nebo zajišťovna podléhající pravidlům stanoveným v hlavě I kapitole VI oddíle 4 pododdílech 1, 2 a 3, pokud jde o solventnostní kapitálový požadavek, a podmínkám stanoveným v hlavě I kapitole VI oddíle 3 pododdílech 1, 2 a 3, pokud jde o kapitál použitelný pro solventnostní kapitálový požadavek.

2.   V případě, že zprostředkující pojišťovací holdingová společnost nebo zprostředkující smíšená finanční holdingová společnost drží podřízené pohledávky nebo jiný použitelný kapitál, na který se vztahují omezení podle článku 98, je tento kapitál považován za použitelný pouze do výše částky, která se vypočte uplatněním omezení podle článku 98 na celkový použitelný kapitál na skupinové úrovni ve srovnání se solventnostním kapitálovým požadavkem na skupinové úrovni.

Veškerý použitelný kapitál zprostředkující pojišťovací holdingové společnosti nebo zprostředkující smíšené finanční holdingové společnosti, který by podléhal předchozímu povolení orgánu dohledu v souladu s článkem 90, pokud by byl držen pojišťovnou nebo zajišťovnou, může být zohledněn při výpočtu skupinové solventnosti pouze tehdy, pokud byl řádně povolen orgánem dohledu nad skupinou.“

| 8) | V čl. 231 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
  „1.   Podají-li pojišťovna nebo zajišťovna a její přidružené podniky, případně přidružené podniky pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti společně, žádost o povolení výpočtu konsolidovaného skupinového solventnostního kapitálového požadavku a solventnostního kapitálového požadavku pojišťoven a zajišťoven ve skupině na základě interního modelu, příslušné orgány dohledu společně rozhodnou, zda toto povolení udělí, a v případě potřeby určí podmínky, jimž toto povolení podléhá.“ |
| --- | --- |

8)

V čl. 231 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„1.   Podají-li pojišťovna nebo zajišťovna a její přidružené podniky, případně přidružené podniky pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti společně, žádost o povolení výpočtu konsolidovaného skupinového solventnostního kapitálového požadavku a solventnostního kapitálového požadavku pojišťoven a zajišťoven ve skupině na základě interního modelu, příslušné orgány dohledu společně rozhodnou, zda toto povolení udělí, a v případě potřeby určí podmínky, jimž toto povolení podléhá.“

| 9) | V článku 233 se odstavec 5 nahrazuje tímto:
  „5.   Podají-li pojišťovna nebo zajišťovna a její přidružené podniky, případně přidružené podniky pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti společně, žádost o povolení výpočtu solventnostního kapitálového požadavku pojišťoven a zajišťoven ve skupině na základě interního modelu, článek 231 se použije obdobně.“ |
| --- | --- |

9)

V článku 233 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

„5.   Podají-li pojišťovna nebo zajišťovna a její přidružené podniky, případně přidružené podniky pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti společně, žádost o povolení výpočtu solventnostního kapitálového požadavku pojišťoven a zajišťoven ve skupině na základě interního modelu, článek 231 se použije obdobně.“

| 10) | V hlavě III kapitole II oddíle 1 se nadpis pododdílu 5 nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

10)

V hlavě III kapitole II oddíle 1 se nadpis pododdílu 5 nahrazuje tímto:

| 11) | Článek 235 se nahrazuje tímto:
  „Článek 235
  Skupinová solventnost pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti
  1.   Pokud jsou pojišťovny nebo zajišťovny dceřinými podniky pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti, zajistí orgán dohledu nad skupinou, aby byl výpočet skupinové solventnosti proveden na úrovni pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti podle čl. 220 odst. 2 až článku 233.
  2.   Pro účely tohoto výpočtu je mateřský podnik posuzován jako pojišťovna nebo zajišťovna podléhající pravidlům stanoveným v hlavě I kapitole VI oddíle 4 pododdílech 1, 2 a 3, pokud jde o solventnostní kapitálový požadavek, a podmínkám stanoveným v hlavě I kapitole VI oddíle 3 pododdílech 1, 2 a 3, pokud jde o kapitál použitelný pro solventnostní kapitálový požadavek.“ |
| --- | --- |

11)

Článek 235 se nahrazuje tímto:

„Článek 235

Skupinová solventnost pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti

1.   Pokud jsou pojišťovny nebo zajišťovny dceřinými podniky pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti, zajistí orgán dohledu nad skupinou, aby byl výpočet skupinové solventnosti proveden na úrovni pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti podle čl. 220 odst. 2 až článku 233.

2.   Pro účely tohoto výpočtu je mateřský podnik posuzován jako pojišťovna nebo zajišťovna podléhající pravidlům stanoveným v hlavě I kapitole VI oddíle 4 pododdílech 1, 2 a 3, pokud jde o solventnostní kapitálový požadavek, a podmínkám stanoveným v hlavě I kapitole VI oddíle 3 pododdílech 1, 2 a 3, pokud jde o kapitál použitelný pro solventnostní kapitálový požadavek.“

| 12) | Článek 243 se nahrazuje tímto:
  „Článek 243
  Dceřiné podniky pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti
  Články 236 až 242 se použijí obdobně na pojišťovny a zajišťovny, které jsou dceřinými podniky pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti.“ |
| --- | --- |

12)

Článek 243 se nahrazuje tímto:

„Článek 243

Dceřiné podniky pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti

Články 236 až 242 se použijí obdobně na pojišťovny a zajišťovny, které jsou dceřinými podniky pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti.“

| 13) | V článku 244 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Členské státy vyžadují, aby pojišťovny a zajišťovny, pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti pravidelně a nejméně jednou ročně poskytovaly orgánu dohledu nad skupinou zprávy o každé závažné koncentraci rizik na úrovni skupiny, s výjimkou případů, kdy se použije čl. 215 odst. 2.
  Nezbytné informace poskytne orgánu dohledu nad skupinou pojišťovna nebo zajišťovna, která je v čele skupiny, nebo není-li skupina vedena pojišťovnou nebo zajišťovnou, pojišťovací holdingová společnost, smíšená finanční holdingová společnost nebo pojišťovna nebo zajišťovna ve skupině, kterou po konzultaci s ostatními příslušnými orgány dohledu a se samotnou skupinou určí orgán dohledu nad skupinou.
  Koncentrace rizik podle prvního pododstavce podléhá kontrole v rámci dohledu, který vykonává orgán dohledu nad skupinou.“ |
| --- | --- |

13)

V článku 244 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Členské státy vyžadují, aby pojišťovny a zajišťovny, pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti pravidelně a nejméně jednou ročně poskytovaly orgánu dohledu nad skupinou zprávy o každé závažné koncentraci rizik na úrovni skupiny, s výjimkou případů, kdy se použije čl. 215 odst. 2.

Nezbytné informace poskytne orgánu dohledu nad skupinou pojišťovna nebo zajišťovna, která je v čele skupiny, nebo není-li skupina vedena pojišťovnou nebo zajišťovnou, pojišťovací holdingová společnost, smíšená finanční holdingová společnost nebo pojišťovna nebo zajišťovna ve skupině, kterou po konzultaci s ostatními příslušnými orgány dohledu a se samotnou skupinou určí orgán dohledu nad skupinou.

Koncentrace rizik podle prvního pododstavce podléhá kontrole v rámci dohledu, který vykonává orgán dohledu nad skupinou.“

| 14) | V článku 245 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Členské státy vyžadují, aby pojišťovny a zajišťovny, pojišťovací holdingové společnosti a smíšené finanční holdingové společnosti pravidelně a nejméně jednou ročně poskytovaly orgánu dohledu nad skupinou zprávy o veškerých významných transakcích mezi pojišťovnami a zajišťovnami ve skupině, včetně transakcí provedených fyzickými osobami, které jsou s některým z podniků ve skupině úzce propojeny, s výjimkou případů, kdy se použije čl. 215 odst. 2.
  U velmi významných operací uvnitř skupiny členské státy navíc požadují poskytnutí zprávy v co nejkratším možném termínu.
  Nezbytné informace poskytne orgánu dohledu nad skupinou pojišťovna nebo zajišťovna, která je v čele skupiny, nebo není-li skupina vedena pojišťovnou nebo zajišťovnou, pojišťovací holdingová společnost, smíšená finanční holdingová společnost nebo pojišťovna nebo zajišťovna ve skupině, kterou po konzultaci s ostatními příslušnými orgány dohledu a se samotnou skupinou určí orgán dohledu nad skupinou.
  Tyto operace uvnitř skupiny podléhají kontrole v rámci dohledu, který vykonává orgán dohledu nad skupinou.“ |
| --- | --- |

14)

V článku 245 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Členské státy vyžadují, aby pojišťovny a zajišťovny, pojišťovací holdingové společnosti a smíšené finanční holdingové společnosti pravidelně a nejméně jednou ročně poskytovaly orgánu dohledu nad skupinou zprávy o veškerých významných transakcích mezi pojišťovnami a zajišťovnami ve skupině, včetně transakcí provedených fyzickými osobami, které jsou s některým z podniků ve skupině úzce propojeny, s výjimkou případů, kdy se použije čl. 215 odst. 2.

U velmi významných operací uvnitř skupiny členské státy navíc požadují poskytnutí zprávy v co nejkratším možném termínu.

Nezbytné informace poskytne orgánu dohledu nad skupinou pojišťovna nebo zajišťovna, která je v čele skupiny, nebo není-li skupina vedena pojišťovnou nebo zajišťovnou, pojišťovací holdingová společnost, smíšená finanční holdingová společnost nebo pojišťovna nebo zajišťovna ve skupině, kterou po konzultaci s ostatními příslušnými orgány dohledu a se samotnou skupinou určí orgán dohledu nad skupinou.

Tyto operace uvnitř skupiny podléhají kontrole v rámci dohledu, který vykonává orgán dohledu nad skupinou.“

| 15) | V čl. 246 odst. 4 se první, druhý a třetí pododstavec nahrazují tímto:
  „4.   Členské státy požadují, aby pojišťovna nebo zajišťovna držící účast, pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost provedla posouzení na úrovni skupiny podle článku 45. Vlastní posouzení rizik a solventnosti provedené na úrovni skupiny podléhá kontrole v rámci dohledu, který vykonává orgán dohledu nad skupinou v souladu s kapitolou III.
  Pokud je výpočet solventnosti na úrovni skupiny prováděn metodou 1 uvedenou v článku 230, pojišťovna nebo zajišťovna držící účast, pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost poskytne orgánu dohledu nad skupinou řádné vysvětlení rozdílu mezi výší solventnostního kapitálového požadavku všech pojišťoven nebo zajišťoven ve skupině a skupinovým konsolidovaným solventnostním kapitálovým požadavkem.
  Pojišťovna nebo zajišťovna držící účast, pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost může, pokud její postup schválí orgán dohledu nad skupinou, provést všechna posouzení požadovaná podle článku 45 současně na úrovni skupiny a na úrovni kteréhokoli dceřiného podniku ve skupině a vytvořit jediný dokument, který bude obsahovat všechna posouzení.“ |
| --- | --- |

15)

V čl. 246 odst. 4 se první, druhý a třetí pododstavec nahrazují tímto:

„4.   Členské státy požadují, aby pojišťovna nebo zajišťovna držící účast, pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost provedla posouzení na úrovni skupiny podle článku 45. Vlastní posouzení rizik a solventnosti provedené na úrovni skupiny podléhá kontrole v rámci dohledu, který vykonává orgán dohledu nad skupinou v souladu s kapitolou III.

Pokud je výpočet solventnosti na úrovni skupiny prováděn metodou 1 uvedenou v článku 230, pojišťovna nebo zajišťovna držící účast, pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost poskytne orgánu dohledu nad skupinou řádné vysvětlení rozdílu mezi výší solventnostního kapitálového požadavku všech pojišťoven nebo zajišťoven ve skupině a skupinovým konsolidovaným solventnostním kapitálovým požadavkem.

Pojišťovna nebo zajišťovna držící účast, pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost může, pokud její postup schválí orgán dohledu nad skupinou, provést všechna posouzení požadovaná podle článku 45 současně na úrovni skupiny a na úrovni kteréhokoli dceřiného podniku ve skupině a vytvořit jediný dokument, který bude obsahovat všechna posouzení.“

| 16) | V čl. 247 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:






  „b) | pokud skupinu nevede pojišťovna nebo zajišťovna, tento orgán dohledu:






  i) | pokud mateřským podnikem pojišťovny nebo zajišťovny je pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost, orgán dohledu, který povolil tuto pojišťovnu nebo zajišťovnu, |
| --- | --- | --- | --- |

16)

V čl. 247 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:

„b)

pokud skupinu nevede pojišťovna nebo zajišťovna, tento orgán dohledu:

i)

pokud mateřským podnikem pojišťovny nebo zajišťovny je pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost, orgán dohledu, který povolil tuto pojišťovnu nebo zajišťovnu,

| ii) | v případě, že dvě nebo více pojišťoven nebo zajišťoven se sídlem v Unii mají za mateřský podnik stejnou pojišťovací holdingovou společnost nebo smíšenou finanční holdingovou společnost a jeden z těchto podniků byl povolen v členském státě, ve kterém má pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost sídlo, orgán dohledu příslušný pro pojišťovnu nebo zajišťovnu povolenou v tomto členském státě, |
| --- | --- |

ii)

v případě, že dvě nebo více pojišťoven nebo zajišťoven se sídlem v Unii mají za mateřský podnik stejnou pojišťovací holdingovou společnost nebo smíšenou finanční holdingovou společnost a jeden z těchto podniků byl povolen v členském státě, ve kterém má pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost sídlo, orgán dohledu příslušný pro pojišťovnu nebo zajišťovnu povolenou v tomto členském státě,

| iii) | pokud skupinu vedou dvě nebo více pojišťovacích holdingových společností nebo smíšených finančních holdingových společností se sídly v různých členských státech a v každém z těchto členských států je jedna pojišťovna nebo zajišťovna, orgán dohledu příslušný pro pojišťovnu nebo zajišťovnu s největší bilanční sumou; |
| --- | --- |

iii)

pokud skupinu vedou dvě nebo více pojišťovacích holdingových společností nebo smíšených finančních holdingových společností se sídly v různých členských státech a v každém z těchto členských států je jedna pojišťovna nebo zajišťovna, orgán dohledu příslušný pro pojišťovnu nebo zajišťovnu s největší bilanční sumou;

| iv) | v případě, že dvě nebo více pojišťoven nebo zajišťoven se sídlem v Unii mají za mateřský podnik stejnou pojišťovací holdingovou společnost nebo smíšenou finanční holdingovou společnost a žádný z těchto podniků nebyl povolen v členském státě, ve kterém má pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost sídlo, orgán dohledu, který povolil pojišťovnu nebo zajišťovnu s největší bilanční sumou, nebo |
| --- | --- |

iv)

v případě, že dvě nebo více pojišťoven nebo zajišťoven se sídlem v Unii mají za mateřský podnik stejnou pojišťovací holdingovou společnost nebo smíšenou finanční holdingovou společnost a žádný z těchto podniků nebyl povolen v členském státě, ve kterém má pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost sídlo, orgán dohledu, který povolil pojišťovnu nebo zajišťovnu s největší bilanční sumou, nebo

| v) | pokud se jedná o skupinu, která nemá mateřský podnik, a ve všech ostatních případech neuvedených v bodech i) až iv) orgán dohledu, který povolil pojišťovnu nebo zajišťovnu s největší bilanční sumou.“ |
| --- | --- |

v)

pokud se jedná o skupinu, která nemá mateřský podnik, a ve všech ostatních případech neuvedených v bodech i) až iv) orgán dohledu, který povolil pojišťovnu nebo zajišťovnu s největší bilanční sumou.“

| 17) | V čl. 249 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
  „Orgán dohledu nad skupinou předloží příslušným orgánům dohledu a Evropskému orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění informace týkající se skupiny v souladu s článkem 19, čl. 51 odst. 1 a čl. 254 odst. 2, zejména pokud jde o právní, řídící a organizační strukturu skupiny.“ |
| --- | --- |

17)

V čl. 249 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Orgán dohledu nad skupinou předloží příslušným orgánům dohledu a Evropskému orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění informace týkající se skupiny v souladu s článkem 19, čl. 51 odst. 1 a čl. 254 odst. 2, zejména pokud jde o právní, řídící a organizační strukturu skupiny.“

| 18) | V článku 256 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
  „1.   Členské státy vyžadují, aby pojišťovny a zajišťovny držící účast, pojišťovací holdingové společnosti a smíšené finanční holdingové společnosti každoročně zveřejňovaly zprávu o solventnosti a finanční situaci skupiny. Články 51, 53, 54 a 55 se použijí obdobně.
  2.   Pojišťovna nebo zajišťovna držící účast, pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost může, pokud její postup schválí orgán dohledu nad skupinou, předložit jednu společnou zprávu o své solventnosti a finanční situaci, která obsahuje:






  a) | informace o skupině, které musí být zveřejněny v souladu s odstavcem 1; |
| --- | --- | --- |

18)

V článku 256 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

„1.   Členské státy vyžadují, aby pojišťovny a zajišťovny držící účast, pojišťovací holdingové společnosti a smíšené finanční holdingové společnosti každoročně zveřejňovaly zprávu o solventnosti a finanční situaci skupiny. Články 51, 53, 54 a 55 se použijí obdobně.

2.   Pojišťovna nebo zajišťovna držící účast, pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost může, pokud její postup schválí orgán dohledu nad skupinou, předložit jednu společnou zprávu o své solventnosti a finanční situaci, která obsahuje:

a)

informace o skupině, které musí být zveřejněny v souladu s odstavcem 1;

| b) | informace o každém z dceřiných podniků ve skupině, které musí být jednotlivě identifikovatelné a které musí být zveřejňovány v souladu s články 51, 53, 54 a 55. |
| --- | --- |

b)

informace o každém z dceřiných podniků ve skupině, které musí být jednotlivě identifikovatelné a které musí být zveřejňovány v souladu s články 51, 53, 54 a 55.

Před udělením souhlasu v souladu s prvním pododstavcem může orgán dohledu nad skupinou konzultovat členy kolegia orgánů dohledu a přihlédnout k jejich názorům a výhradám.“

| 19) | Článek 257 se nahrazuje tímto:
  „Článek 257
  Správní, řídící nebo kontrolní orgán pojišťovacích holdingových společností a smíšených finančních holdingových společností
  Členské státy vyžadují, aby všechny osoby, které skutečně řídí pojišťovací holdingovou společnost nebo smíšenou finanční holdingovou společnost, splňovaly požadavky způsobilosti a bezúhonnosti nezbytné pro výkon svých povinností.

  Článek 42 se použije obdobně.“ |
| --- | --- |

19)

Článek 257 se nahrazuje tímto:

„Článek 257

Správní, řídící nebo kontrolní orgán pojišťovacích holdingových společností a smíšených finančních holdingových společností

Členské státy vyžadují, aby všechny osoby, které skutečně řídí pojišťovací holdingovou společnost nebo smíšenou finanční holdingovou společnost, splňovaly požadavky způsobilosti a bezúhonnosti nezbytné pro výkon svých povinností.

Článek 42 se použije obdobně.“

| 20) | V článku 258 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
  „1.   Pokud pojišťovny nebo zajišťovny ve skupině nesplňují požadavky stanovené v článcích 218 až 246 nebo v případě, že jsou požadavky splněny, ale může být přesto ohrožena solventnost, anebo v případě, že operace uvnitř skupiny nebo koncentrace rizik představují hrozbu pro finanční situaci pojišťoven nebo zajišťoven, přijmou nezbytná opatření k co nejrychlejší nápravě:






  a) | orgán dohledu nad skupinou, pokud jde o pojišťovací holdingové společnosti a smíšené finanční holdingové společnosti; |
| --- | --- | --- |

20)

V článku 258 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

„1.   Pokud pojišťovny nebo zajišťovny ve skupině nesplňují požadavky stanovené v článcích 218 až 246 nebo v případě, že jsou požadavky splněny, ale může být přesto ohrožena solventnost, anebo v případě, že operace uvnitř skupiny nebo koncentrace rizik představují hrozbu pro finanční situaci pojišťoven nebo zajišťoven, přijmou nezbytná opatření k co nejrychlejší nápravě:

a)

orgán dohledu nad skupinou, pokud jde o pojišťovací holdingové společnosti a smíšené finanční holdingové společnosti;

| b) | orgány dohledu, pokud jde o pojišťovny a zajišťovny. |
| --- | --- |

b)

orgány dohledu, pokud jde o pojišťovny a zajišťovny.

Pokud v případě uvedeném v prvním pododstavci písm. a) orgán dohledu nad skupinou není jedním z orgánů dohledu členského státu, ve kterém má pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost sídlo, orgán dohledu nad skupinou informuje tyto orgány dohledu o svých zjištěních, aby jim umožnil přijmout nezbytná opatření.

Pokud v případě uvedeném v prvním pododstavci písm. b) orgán dohledu nad skupinou není jedním z orgánů dohledu členského státu, ve kterém má pojišťovna nebo zajišťovna sídlo, orgán dohledu nad skupinou informuje tyto orgány dohledu o svých zjištěních, aby jim umožnil přijmout nezbytná opatření.

Aniž je dotčen odstavec 2, členské státy určí opatření, která mohou jejich orgány dohledu přijmout vůči pojišťovacím holdingovým společnostem a smíšeným finančním holdingovým společnostem.

Příslušné orgány dohledu, včetně orgánu dohledu nad skupinou, vzájemně koordinují svá opatření.

2.   Aniž jsou dotčeny jejich trestněprávní předpisy, uloží členské státy sankce nebo přijmou opatření týkající se pojišťovacích holdingových společnosti a smíšených finančních holdingových společností, které poruší právní nebo správní předpisy přijaté k provedení této hlavy, nebo osob, které skutečně tyto společnosti řídí. Orgány dohledu úzce spolupracují k zajištění toho, aby tyto sankce nebo opatření byly účinné, zejména pokud se ústřední správní orgán nebo hlavní organizační jednotka pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti nenachází ve stejném členském státě jako její sídlo.“

| 21) | Článek 262 se nahrazuje tímto:
  „Článek 262
  Mateřské podniky se sídlem v třetí zemi: nerovnocennost
  1.   Jestliže ověření uskutečněné podle článku 260 ukáže, že neexistuje rovnocenný dohled, použijí členské státy na pojišťovny a zajišťovny obdobně buď články 218 až 258, s výjimkou článků 236 až 243, nebo jeden z postupů stanovených v odstavci 2 tohoto článku.
  Obecné zásady a postupy stanovené v článcích 218 až 258 se použijí na pojišťovací holdingovou společnost, smíšenou finanční holdingovou společnost, pojišťovnu z třetí země nebo na zajišťovnu z třetí země.
  Pouze pro účely výpočtu skupinové solventnosti je mateřský podnik posuzován jako pojišťovna nebo zajišťovna, která podléhá stejným podmínkám, jako jsou podmínky stanovené v hlavě I kapitole VI oddíle 3 pododdílech 1, 2 a 3, pokud jde o kapitál použitelný pro solventnostní kapitálový požadavek a jeden z těchto požadavků:






  a) | solventnostní kapitálový požadavek stanovený v souladu se zásadami uvedenými v článku 226, jedná-li se o pojišťovací holdingovou společnost nebo smíšenou finanční holdingovou společnost; |
| --- | --- | --- |

21)

Článek 262 se nahrazuje tímto:

„Článek 262

Mateřské podniky se sídlem v třetí zemi: nerovnocennost

1.   Jestliže ověření uskutečněné podle článku 260 ukáže, že neexistuje rovnocenný dohled, použijí členské státy na pojišťovny a zajišťovny obdobně buď články 218 až 258, s výjimkou článků 236 až 243, nebo jeden z postupů stanovených v odstavci 2 tohoto článku.

Obecné zásady a postupy stanovené v článcích 218 až 258 se použijí na pojišťovací holdingovou společnost, smíšenou finanční holdingovou společnost, pojišťovnu z třetí země nebo na zajišťovnu z třetí země.

Pouze pro účely výpočtu skupinové solventnosti je mateřský podnik posuzován jako pojišťovna nebo zajišťovna, která podléhá stejným podmínkám, jako jsou podmínky stanovené v hlavě I kapitole VI oddíle 3 pododdílech 1, 2 a 3, pokud jde o kapitál použitelný pro solventnostní kapitálový požadavek a jeden z těchto požadavků:

a)

solventnostní kapitálový požadavek stanovený v souladu se zásadami uvedenými v článku 226, jedná-li se o pojišťovací holdingovou společnost nebo smíšenou finanční holdingovou společnost;

| b) | solventnostní kapitálový požadavek stanovený v souladu se zásadami uvedenými v článku 227, jedná-li se o pojišťovnu z třetí země nebo o zajišťovnu z třetí země. |
| --- | --- |

b)

solventnostní kapitálový požadavek stanovený v souladu se zásadami uvedenými v článku 227, jedná-li se o pojišťovnu z třetí země nebo o zajišťovnu z třetí země.

2.   Členské státy umožní svým orgánům dohledu, aby uplatňovaly jiné postupy, které zajistí přiměřený dohled nad pojišťovnami a zajišťovnami ve skupině. Tyto postupy schválí orgán dohledu nad skupinou po konzultaci s ostatními příslušnými orgány dohledu.

Orgány dohledu mohou zejména požadovat zřízení pojišťovací holdingové společnosti se sídlem v Unii nebo smíšené finanční holdingové společnosti se sídlem v Unii a uplatňovat tuto hlavu na pojišťovny a zajišťovny ve skupině, v jejímž čele stojí tato pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost.

Zvolené postupy musí umožňovat dosažení cílů dohledu nad skupinou definovaných v této hlavě a musí být oznámeny ostatním příslušným orgánům dohledu a Komisi.“

| 22) | V článku 263 se první a druhý pododstavec nahrazují tímto:
  „Pokud mateřský podnik uvedený v článku 260 je sám dceřiným podnikem pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti se sídlem v třetí zemi anebo pojišťovny nebo zajišťovny z třetí země, provedou členské státy ověření uvedené v článku 260 pouze na úrovni posledního mateřského podniku, který je pojišťovací holdingovou společností z třetí země, smíšenou finanční holdingovou společností z třetí země, pojišťovnou z třetí země nebo zajišťovnou z třetí země.
  Orgány dohledu však v případě neexistence rovnocenného dohledu uvedeného v článku 260 mohou provést nové ověření na nižší úrovni, kde existuje mateřský podnik pojišťoven nebo zajišťoven, ať na úrovni pojišťovací holdingové společnosti z třetí země, smíšené finanční holdingové společnosti z třetí země, pojišťovny z třetí země nebo zajišťovny z třetí země.“ |
| --- | --- |

22)

V článku 263 se první a druhý pododstavec nahrazují tímto:

„Pokud mateřský podnik uvedený v článku 260 je sám dceřiným podnikem pojišťovací holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti se sídlem v třetí zemi anebo pojišťovny nebo zajišťovny z třetí země, provedou členské státy ověření uvedené v článku 260 pouze na úrovni posledního mateřského podniku, který je pojišťovací holdingovou společností z třetí země, smíšenou finanční holdingovou společností z třetí země, pojišťovnou z třetí země nebo zajišťovnou z třetí země.

Orgány dohledu však v případě neexistence rovnocenného dohledu uvedeného v článku 260 mohou provést nové ověření na nižší úrovni, kde existuje mateřský podnik pojišťoven nebo zajišťoven, ať na úrovni pojišťovací holdingové společnosti z třetí země, smíšené finanční holdingové společnosti z třetí země, pojišťovny z třetí země nebo zajišťovny z třetí země.“

Článek 5

Přezkum

Komise plně přezkoumá směrnici 2002/87/ES včetně aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů přijatých na jejím základě. Po tomto přezkumu zašle Komise Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2012 zprávu, v níž se zaměří zejména na oblast působnosti uvedené směrnice, včetně toho, zda by měla být rozšířena revizí článku 3, a na uplatňování uvedené směrnice na neregulované podniky, zejména zvláštní účelové jednotky. Zpráva se zaměří také na kritéria pro určování finančních konglomerátů vlastněných širšími nefinančními skupinami, jejichž celková činnost v bankovnictví, pojišťovnictví a investičních službách má podstatný význam pro vnitřní trh s finančními službami.

Komise rovněž uváží, zda by evropské orgány dohledu měly prostřednictvím Společného výboru vydat pokyny pro posuzování tohoto podstatného významu.

Ve stejné souvislosti se bude zpráva zabývat systémově relevantními finančními konglomeráty, jejichž velikost, vzájemná propojenost nebo složitost je činí obzvláště zranitelnými a které mají být určeny analogicky podle vyvíjejících se standardů Rady pro finanční stabilitu a Basilejského výboru pro bankovní dohled. Kromě toho bude ve zprávě přezkoumána možnost zavedení povinných zátěžových testů. Zprávu v případě potřeby následují vhodné legislativní návrhy.

Článek 6

Provedení

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s články 1, 2 a 3 této směrnice do 10. června 2013. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů spolu se srovnávací tabulkou mezi jejich ustanoveními a ustanoveními této směrnice.

2.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s článkem 4 této směrnice do10. června 2013. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů spolu se srovnávací tabulkou mezi jejich ustanoveními a ustanoveními této směrnice.

3.   Odchylně od odstavce 1 uvedou členské státy do 22. července 2013 v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s čl. 2 bodem 23 této směrnice, jakož i s čl. 2 bodem 1 a bodem 2 písm. a) této směrnice, pokud mění článek 1, čl. 2 body 4, 5a a 16 a čl. 3 odst. 2 směrnice 2002/87/ES s ohledem na správce alternativních investičních fondů. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů spolu se srovnávací tabulkou mezi jejich ustanoveními a ustanoveními této směrnice.

4.   Předpisy uvedené v tomto článku přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

5.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 7

Vstup v platnost

Tato směrnice vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 8

Určení

Tato směrnice je určena členským státům.

Ve Štrasburku dne 16. listopadu 2011.

Za Evropský parlament

předseda

J. BUZEK

Za Radu

předseda

W. SZCZUKA

---

(1)  Úř. věst. C 62, 26.2.2011, s. 1.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 5. července 2011 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 8. listopadu 2011.

2

(3)  Úř. věst. L 35, 11.2.2003, s. 1.

3

(4)  První směrnice Rady 73/239/EHS ze dne 24. července 1973 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti v přímém pojištění jiném než životním a jejího výkonu (Úř. věst. L 228, 16.8.1973, s. 3).

4

(5)  Směrnice Rady 92/49/EHS ze dne 18. června 1992 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přímého pojištění jiného než životního (třetí směrnice o neživotním pojištění) (Úř. věst. L 228, 11.8.1992, s. 1).

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/78/ES ze dne 27. října 1998 o doplňkovém dozoru nad pojišťovnami a zajišťovnami v pojišťovací nebo zajišťovací skupině (Úř. věst. L 330, 5.12.1998, s. 1).

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/83/ES ze dne 5. listopadu 2002 o životním pojištění (Úř. věst. L 345, 19.12.2002, s. 1).

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1).

8

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/68/ES ze dne 16. listopadu 2005 o životním pojištění (Úř. věst. L 323, 9.12.2005, s. 1).

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1).

10

(11)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 201).

11

(12)  Směrnice 2009/65/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), (Úř. věst. L 302, 17.11.2009, s. 32).

12

(13)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II), (Úř. věst. L 335, 17.12.2009, s. 1).

13

(14)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů (Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 1).

14

(15)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12.

15

(16)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 48.

16

(17)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84.

17

(18)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12.

18

(19)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 48.

19

(20)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84.“

20

(21)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/83/ES ze dne 5. listopadu 2002 o životním pojištění (Úř. věst. L 345, 19.12.2002, s. 1).

21

(22)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1).

22

(23)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/68/ES ze dne 16. listopadu 2005 o zajištění (Úř. věst. L 323, 9.12.2005, s. 1).

23

(24)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1).

24

(25)  Směrnice 2009/65/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (Úř. věst. L 302, 17.11.2009, s. 32).

25

(26)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (Úř. věst. L 335, 17.12.2009, s. 1).

26

(27)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů (Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 1).

27

(28)  Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 201.

28

(29)  Úř. věst. L 193, 18.7.1983, s. 1.

29

(30)  Úř. věst. L 222, 14.8.1978, s. 11.“

30

(31)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12.

31

(32)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 48.

32

(33)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84.“

33

(34)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.“

34

(35)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 48.

35

(36)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84.“

36

(37)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12.

37

(38)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 48.

38

(39)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84.“

39

---

PŘÍLOHA I

Přílohy I a II směrnice 98/78/ES se mění takto:

| A. | Příloha I se mění takto:






  1) | V oddíle 2.1 se:






  a) | druhá odrážka čtvrtého odstavce nahrazuje tímto:






  „— | jestliže je pojišťovna nebo zajišťovna přidruženým podnikem holdingové pojišťovny nebo smíšené finanční holdingové společnosti, která má sídlo ve stejném členském státě jako dotyčná pojišťovna nebo zajišťovna, a obě, tj. holdingová pojišťovna nebo smíšená finanční holdingová společnost a přidružená pojišťovna nebo přidružená zajišťovna, jsou zohledněny při provádění výpočtu.“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

A.

Příloha I se mění takto:

1)

V oddíle 2.1 se:

a)

druhá odrážka čtvrtého odstavce nahrazuje tímto:

„—

jestliže je pojišťovna nebo zajišťovna přidruženým podnikem holdingové pojišťovny nebo smíšené finanční holdingové společnosti, která má sídlo ve stejném členském státě jako dotyčná pojišťovna nebo zajišťovna, a obě, tj. holdingová pojišťovna nebo smíšená finanční holdingová společnost a přidružená pojišťovna nebo přidružená zajišťovna, jsou zohledněny při provádění výpočtu.“;

| b) | pátý odstavec nahrazuje tímto:
  „Členské státy mohou rovněž upustit od výpočtu upravené solventnosti pojišťovny nebo zajišťovny, jestliže se jedná o přidruženou pojišťovnu nebo přidruženou zajišťovnu jiné pojišťovny, zajišťovny, holdingové pojišťovny nebo smíšené finanční holdingové společnosti, která má sídlo v jiném členském státě, a jestliže se příslušné orgány dotyčných členských států dohodly pověřit výkonem doplňkového dozoru příslušný orgán tohoto jiného členského státu.“ |
| --- | --- |

b)

pátý odstavec nahrazuje tímto:

„Členské státy mohou rovněž upustit od výpočtu upravené solventnosti pojišťovny nebo zajišťovny, jestliže se jedná o přidruženou pojišťovnu nebo přidruženou zajišťovnu jiné pojišťovny, zajišťovny, holdingové pojišťovny nebo smíšené finanční holdingové společnosti, která má sídlo v jiném členském státě, a jestliže se příslušné orgány dotyčných členských států dohodly pověřit výkonem doplňkového dozoru příslušný orgán tohoto jiného členského státu.“

| 2) | Oddíl 2.2 se nahrazuje tímto:
  „2.2   Zprostředkovatelské holdingové pojišťovny a zprostředkovatelské smíšené finanční holdingové společnosti
  Při výpočtu upravené solventnosti u pojišťovny nebo zajišťovny, která drží prostřednictvím holdingové pojišťovny nebo smíšené finanční holdingové společnosti účast v přidružené pojišťovně, přidružené zajišťovně, pojišťovně z třetí země nebo zajišťovně z třetí země, se zohledňuje situace zprostředkující holdingové pojišťovny nebo zprostředkující smíšené finanční holdingové společnosti. Pouze za účelem tohoto výpočtu prováděného v souladu s obecnými zásadami a metodami popsanými v této příloze se s touto holdingovou pojišťovnu nebo smíšenou finanční holdingovou společností nakládá tak, jako by se jednalo o pojišťovnu nebo zajišťovnu, která podléhá nulovému požadavku solventnosti, a jako by pro ni platily stejné podmínky, jaké jsou uvedeny v článku 16 směrnice 73/239/EHS, článku 27 směrnice 2002/83/ES nebo v článku 36 směrnice 2005/68/ES ohledně položek přicházejících v úvahu pro míru solventnosti.“ |
| --- | --- |

2)

Oddíl 2.2 se nahrazuje tímto:

„2.2   Zprostředkovatelské holdingové pojišťovny a zprostředkovatelské smíšené finanční holdingové společnosti

Při výpočtu upravené solventnosti u pojišťovny nebo zajišťovny, která drží prostřednictvím holdingové pojišťovny nebo smíšené finanční holdingové společnosti účast v přidružené pojišťovně, přidružené zajišťovně, pojišťovně z třetí země nebo zajišťovně z třetí země, se zohledňuje situace zprostředkující holdingové pojišťovny nebo zprostředkující smíšené finanční holdingové společnosti. Pouze za účelem tohoto výpočtu prováděného v souladu s obecnými zásadami a metodami popsanými v této příloze se s touto holdingovou pojišťovnu nebo smíšenou finanční holdingovou společností nakládá tak, jako by se jednalo o pojišťovnu nebo zajišťovnu, která podléhá nulovému požadavku solventnosti, a jako by pro ni platily stejné podmínky, jaké jsou uvedeny v článku 16 směrnice 73/239/EHS, článku 27 směrnice 2002/83/ES nebo v článku 36 směrnice 2005/68/ES ohledně položek přicházejících v úvahu pro míru solventnosti.“

| B. | Příloha II se mění takto:






  1) | Nadpis se nahrazuje tímto: |
| --- | --- | --- |

B.

Příloha II se mění takto:

1)

Nadpis se nahrazuje tímto:

| 2) | V bodě 1 se první odstavec nahrazuje tímto:






  „1. | V případě dvou nebo více pojišťoven nebo zajišťoven uvedených v čl. 2 odst. 2, které jsou dceřinými společnostmi holdingové pojišťovny, smíšené finanční holdingové společnosti, pojišťovny z třetí země nebo zajišťovny z třetí země a které jsou usazeny v různých členských státech, zajistí příslušné orgány, aby se metody popsané v této příloze používaly jednotným způsobem.“ |
| --- | --- | --- |

2)

V bodě 1 se první odstavec nahrazuje tímto:

„1.

V případě dvou nebo více pojišťoven nebo zajišťoven uvedených v čl. 2 odst. 2, které jsou dceřinými společnostmi holdingové pojišťovny, smíšené finanční holdingové společnosti, pojišťovny z třetí země nebo zajišťovny z třetí země a které jsou usazeny v různých členských státech, zajistí příslušné orgány, aby se metody popsané v této příloze používaly jednotným způsobem.“

| 3) | V bodě 2 se druhá a třetí odrážka a pododstavec následující po třetí odrážce nahrazují tímto:






  „— | jestliže uvedená pojišťovna nebo zajišťovna a jedna nebo více pojišťoven nebo zajišťoven, které mají povolení k výkonu pojišťovací činnosti ve stejném členském státě, mají za mateřský podnik stejnou holdingovou pojišťovnu, smíšenou finanční holdingovou společnost, pojišťovnu z třetí země nebo zajišťovnu z třetí země a jestliže je tato pojišťovna nebo zajišťovna zohledněna při výpočtu podle této přílohy, který se provádí pro jeden z uvedených jiných podniků, |
| --- | --- | --- |

3)

V bodě 2 se druhá a třetí odrážka a pododstavec následující po třetí odrážce nahrazují tímto:

„—

jestliže uvedená pojišťovna nebo zajišťovna a jedna nebo více pojišťoven nebo zajišťoven, které mají povolení k výkonu pojišťovací činnosti ve stejném členském státě, mají za mateřský podnik stejnou holdingovou pojišťovnu, smíšenou finanční holdingovou společnost, pojišťovnu z třetí země nebo zajišťovnu z třetí země a jestliže je tato pojišťovna nebo zajišťovna zohledněna při výpočtu podle této přílohy, který se provádí pro jeden z uvedených jiných podniků,

| — | jestliže uvedená pojišťovna nebo zajišťovna a jedna nebo více pojišťoven nebo zajišťoven, které mají povolení k výkonu pojišťovací činnosti v různých členských státech, mají za mateřský podnik stejnou holdingovou pojišťovnu, smíšenou finanční holdingovou společnost, pojišťovnu z třetí země nebo zajišťovnu z třetí země a jestliže byla v souladu s čl. 4 odst. 2 uzavřena dohoda, která umožňuje výkon doplňkového dozoru podle této přílohy orgánu dohledu jiného členského státu. |
| --- | --- |

—

jestliže uvedená pojišťovna nebo zajišťovna a jedna nebo více pojišťoven nebo zajišťoven, které mají povolení k výkonu pojišťovací činnosti v různých členských státech, mají za mateřský podnik stejnou holdingovou pojišťovnu, smíšenou finanční holdingovou společnost, pojišťovnu z třetí země nebo zajišťovnu z třetí země a jestliže byla v souladu s čl. 4 odst. 2 uzavřena dohoda, která umožňuje výkon doplňkového dozoru podle této přílohy orgánu dohledu jiného členského státu.

Drží-li holdingová pojišťovna, smíšená finanční holdingová společnost nebo pojišťovna či zajišťovna z třetí země navazující účasti v holdingové pojišťovně, smíšené finanční holdingové společnosti nebo pojišťovně či zajišťovně z třetí země, mohou členské státy použít výpočet stanovený v této příloze pouze na úrovni nejvyššího mateřského podniku pojišťovny nebo zajišťovny, která je holdingovou pojišťovnou, smíšenou finanční holdingovou společností nebo pojišťovnou či zajišťovnou z třetí země.“

| 4) | Bod 3 se nahrazuje tímto:






  „3. | Příslušné orgány zajistí, aby se výpočty obdobné výpočtům popsaným v příloze I prováděly na úrovni holdingové pojišťovny, smíšené finanční holdingové společnosti, pojišťovny z třetí země nebo zajišťovny z třetí země.
  Obdoba spočívá v použití obecných zásad a metod popsaných v příloze I na úrovni holdingové pojišťovny, smíšené finanční holdingové společnosti, pojišťovny z třetí země nebo zajišťovny z třetí země.
  Výhradně pro účely tohoto výpočtu se s mateřským podnikem nakládá tak, jako kdyby byl pojišťovnou nebo zajišťovnou, na niž se vztahují:






  — | nulový požadavek solventnosti, pokud se jedná o holdingovou pojišťovnu nebo smíšenou finanční holdingovou společnost, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Bod 3 se nahrazuje tímto:

„3.

Příslušné orgány zajistí, aby se výpočty obdobné výpočtům popsaným v příloze I prováděly na úrovni holdingové pojišťovny, smíšené finanční holdingové společnosti, pojišťovny z třetí země nebo zajišťovny z třetí země.

Obdoba spočívá v použití obecných zásad a metod popsaných v příloze I na úrovni holdingové pojišťovny, smíšené finanční holdingové společnosti, pojišťovny z třetí země nebo zajišťovny z třetí země.

Výhradně pro účely tohoto výpočtu se s mateřským podnikem nakládá tak, jako kdyby byl pojišťovnou nebo zajišťovnou, na niž se vztahují:

—

nulový požadavek solventnosti, pokud se jedná o holdingovou pojišťovnu nebo smíšenou finanční holdingovou společnost,

| — | požadavek solventnosti určený podle zásad oddílu 2.3 přílohy I, pokud se jedná o pojišťovnu z třetí země nebo zajišťovnu z třetí země, |
| --- | --- |

—

požadavek solventnosti určený podle zásad oddílu 2.3 přílohy I, pokud se jedná o pojišťovnu z třetí země nebo zajišťovnu z třetí země,

| — | stejné podmínky, jako jsou stanoveny v čl. 16. odst. 1 směrnice 73/239/EHS nebo v článku 18 směrnice 79/267/EHS, pokud jde o položky, které přicházejí v úvahu pro míru solventnosti.“ |
| --- | --- |

—

stejné podmínky, jako jsou stanoveny v čl. 16. odst. 1 směrnice 73/239/EHS nebo v článku 18 směrnice 79/267/EHS, pokud jde o položky, které přicházejí v úvahu pro míru solventnosti.“

---

PŘÍLOHA II

V příloze I směrnice 2002/87/ES pod nadpisem „II. Metody technického výpočtu“ se metody 3 a 4 nahrazují tímto:

„Metoda 3: ‚metoda kombinace‘

Příslušné orgány mohou umožnit kombinaci metod 1 a 2.“

---

PŘÍLOHA III

Ve směrnici 2006/48/ES se bod 30 oddílu 3 části 3 přílohy X nahrazuje tímto:

| „30. | V případě, že má být pokročilý přístup k měření používán mateřskou úvěrovou institucí v EU a jejími dceřinými podniky, nebo dceřinými podniky mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU, musí žádost zahrnovat popis metodiky používané k rozdělení kapitálu k operačnímu riziku mezi jednotlivé subjekty ve skupině.“ |
| --- | --- |

„30.

V případě, že má být pokročilý přístup k měření používán mateřskou úvěrovou institucí v EU a jejími dceřinými podniky, nebo dceřinými podniky mateřské finanční holdingové společnosti v EU nebo mateřské smíšené finanční holdingové společnosti v EU, musí žádost zahrnovat popis metodiky používané k rozdělení kapitálu k operačnímu riziku mezi jednotlivé subjekty ve skupině.“

---