# Eiropas Savienības L 343/2011

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2011.343.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 343 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 23. decembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2011.343.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 343

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 23. decembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/98/ES (2011. gada 13. decembris) par vienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu vienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, un par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri kādā dalībvalstī uzturas likumīgi | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/98/ES (2011. gada 13. decembris) par vienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu vienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, un par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri kādā dalībvalstī uzturas likumīgi

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1375/2011 (2011. gada 22. decembris), ar kuru īsteno 2. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, un ar kuru atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 687/2011 | 10 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1376/2011 (2011. gada 20. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Mongeta del Ganxet (ACVN)) | 14 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1377/2011 (2011. gada 20. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Salva Cremasco (ACVN)] | 16 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1378/2011 (2011. gada 20. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Rheinisches Apfelkraut (AĢIN)) | 18 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1379/2011 (2011. gada 20. decembris), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 382/2008, (ES) Nr. 1178/2010 un (ES) Nr. 90/2011 attiecībā uz KN kodiem un lauksaimniecības produktu nomenklatūras produktu kodiem eksporta kompensāciju piešķiršanai liellopu un teļa gaļas un olu un mājputnu gaļas nozarē | 20 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1380/2011 (2011. gada 21. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 798/2008 attiecībā uz īpašiem nosacījumiem vaislas un produktīvajiem skrējējputniem (
  1
  ) | 25 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1381/2011 (2011. gada 22. decembris) par darbīgās vielas hlorpikrīns neapstiprināšanu, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, un grozījumiem Komisijas Lēmumā 2008/934/EK (
  1
  ) | 26 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1382/2011 (2011. gada 22. decembris), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 28 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1383/2011 (2011. gada 22. decembris), ar ko nosaka no 2012. gada 1. janvāra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 30 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1384/2011 (2011. gada 22. decembris) par minimālā muitas nodokļa noteikšanu trešajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas uzsākta ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2011 | 33 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums 2011/871/KĀDP (2011. gada 19. decembris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (ATHENA) | 35 |
| | * | Padomes Lēmums 2011/872/KĀDP (2011. gada 22. decembris), ar ko atjaunina to personu, grupu un vienību sarakstu, kurām piemēro 2., 3. un 4. pantu Kopējā nostājā 2001/931/KĀDP par konkrētu pasākumu īstenošanu cīņā pret terorismu, un atceļ Lēmumu 2011/430/KĀDP | 54 |
| | | 2011/873/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 14. decembris) par daudzumu noteikšanu un kvotu piešķiršanu vielām, kuras tiek kontrolētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām, laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9196) | 57 |
| | | 2011/874/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 15. decembris), ar ko nosaka to trešo valstu un teritoriju sarakstu, no kurām atļauts ievest suņus, kaķus un baltos seskus un nekomerciāli pārvietot Savienībā vairāk nekā piecus suņus, kaķus un baltos seskus, un nosaka standarta sertifikātus šādu dzīvnieku ievešanai vai nekomerciālai pārvietošanai Savienībā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9232)

   (
  1
  ) | 65 |
| | | 2011/875/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 16. decembris), ar kuru dažiem finanšu pakalpojumiem pasta nozarē Ungārijā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9197)

   (
  1
  ) | 77 |
| | | 2011/876/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 19. decembris), ar ko konkrētas personas atbrīvo no tā antidempinga maksājuma attiecināšanas uz konkrētām velosipēdu daļām, kurš ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2474/93 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdiem, un ar ko atceļ saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 88/97 konkrētām personām piešķirto atļauju atlikt tā antidempinga maksājuma samaksu, kurš attiecināts uz konkrētām Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu daļām, un ar ko atsauc atbrīvojumu no minētā maksājuma
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9473) | 86 |
| | | 2011/877/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 19. decembris) par saskaņotu efektivitātes atskaites vērtību noteikšanu atsevišķai elektroenerģijas un siltuma ražošanai, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/8/EK, un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2007/74/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9523) | 91 |
| | | 2011/878/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 20. decembris), ar kuru atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 443/2009 apstiprina par 2010. kalendāro gadu sagatavoto provizorisko aprēķinu attiecībā uz vieglo automobiļu ražotāju vidējām īpatnējām CO2 emisijām un īpatnējo emisiju mērķi (
  1
  ) | 97 |
| | | 2011/879/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 21. decembris), ar ko groza II un IV pielikumu Padomes Direktīvā 2009/158/EK par dzīvnieku veselības nosacījumiem, ar ko reglamentē mājputnu un inkubējamo olu tirdzniecību Kopienā un to ievešanu no trešām valstīm
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9518)

   (
  1
  ) | 105 |
| | | 2011/880/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 21. decembris), ar ko groza I pielikumu Īstenošanas lēmumam 2011/402/ES par ārkārtas pasākumiem, kuri piemērojami no Ēģiptes importētām grieķu trigonellas sēklām un konkrētām sēklām un pupām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9524)

   (
  1
  ) | 117 |
| | | 2011/881/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 21. decembris) par finanšu lēmuma pieņemšanu attiecībā uz atbalsta piešķiršanu brīvprātīgiem uzraudzības pētījumiem par zaudējumiem medus bišu saimēs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9597) | 119 |
| | | 2011/882/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 21. decembris), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū jaunu košļājamās gumijas bāzi kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9680) | 121 |
| | | 2011/883/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 21. decembris), ar ko izveido Savienības inspektoru sarakstu atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 79. panta 1. punktam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9701) | 123 |
| | | 2011/884/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 22. decembris), ar ko nosaka ārkārtas pasākumus attiecībā uz neatļautiem ģenētiski modificētiem rīsiem Ķīnas izcelsmes rīsu produktos un atceļ Lēmumu 2008/289/EK (
  1
  ) | 140 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1375/2011 (2011. gada 22. decembris), ar kuru īsteno 2. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, un ar kuru atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 687/2011

10

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1376/2011 (2011. gada 20. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Mongeta del Ganxet (ACVN))

Mongeta del Ganxet

14

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1377/2011 (2011. gada 20. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Salva Cremasco (ACVN)]

Salva Cremasco

16

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1378/2011 (2011. gada 20. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Rheinisches Apfelkraut (AĢIN))

Rheinisches Apfelkraut

18

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1379/2011 (2011. gada 20. decembris), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 382/2008, (ES) Nr. 1178/2010 un (ES) Nr. 90/2011 attiecībā uz KN kodiem un lauksaimniecības produktu nomenklatūras produktu kodiem eksporta kompensāciju piešķiršanai liellopu un teļa gaļas un olu un mājputnu gaļas nozarē

20

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1380/2011 (2011. gada 21. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 798/2008 attiecībā uz īpašiem nosacījumiem vaislas un produktīvajiem skrējējputniem (
  1
  )

1

25

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1381/2011 (2011. gada 22. decembris) par darbīgās vielas hlorpikrīns neapstiprināšanu, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, un grozījumiem Komisijas Lēmumā 2008/934/EK (
  1
  )

1

26

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1382/2011 (2011. gada 22. decembris), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

28

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1383/2011 (2011. gada 22. decembris), ar ko nosaka no 2012. gada 1. janvāra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

30

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1384/2011 (2011. gada 22. decembris) par minimālā muitas nodokļa noteikšanu trešajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas uzsākta ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2011

33

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums 2011/871/KĀDP (2011. gada 19. decembris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (ATHENA)

ATHENA

35

*

Padomes Lēmums 2011/872/KĀDP (2011. gada 22. decembris), ar ko atjaunina to personu, grupu un vienību sarakstu, kurām piemēro 2., 3. un 4. pantu Kopējā nostājā 2001/931/KĀDP par konkrētu pasākumu īstenošanu cīņā pret terorismu, un atceļ Lēmumu 2011/430/KĀDP

54

2011/873/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 14. decembris) par daudzumu noteikšanu un kvotu piešķiršanu vielām, kuras tiek kontrolētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām, laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9196)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9196)

57

2011/874/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 15. decembris), ar ko nosaka to trešo valstu un teritoriju sarakstu, no kurām atļauts ievest suņus, kaķus un baltos seskus un nekomerciāli pārvietot Savienībā vairāk nekā piecus suņus, kaķus un baltos seskus, un nosaka standarta sertifikātus šādu dzīvnieku ievešanai vai nekomerciālai pārvietošanai Savienībā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9232)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9232)

1

65

2011/875/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 16. decembris), ar kuru dažiem finanšu pakalpojumiem pasta nozarē Ungārijā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9197)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9197)

1

77

2011/876/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 19. decembris), ar ko konkrētas personas atbrīvo no tā antidempinga maksājuma attiecināšanas uz konkrētām velosipēdu daļām, kurš ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2474/93 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdiem, un ar ko atceļ saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 88/97 konkrētām personām piešķirto atļauju atlikt tā antidempinga maksājuma samaksu, kurš attiecināts uz konkrētām Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu daļām, un ar ko atsauc atbrīvojumu no minētā maksājuma
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9473)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9473)

86

2011/877/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 19. decembris) par saskaņotu efektivitātes atskaites vērtību noteikšanu atsevišķai elektroenerģijas un siltuma ražošanai, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/8/EK, un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2007/74/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9523)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9523)

91

2011/878/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 20. decembris), ar kuru atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 443/2009 apstiprina par 2010. kalendāro gadu sagatavoto provizorisko aprēķinu attiecībā uz vieglo automobiļu ražotāju vidējām īpatnējām CO2 emisijām un īpatnējo emisiju mērķi (
  1
  )

2

1

97

2011/879/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 21. decembris), ar ko groza II un IV pielikumu Padomes Direktīvā 2009/158/EK par dzīvnieku veselības nosacījumiem, ar ko reglamentē mājputnu un inkubējamo olu tirdzniecību Kopienā un to ievešanu no trešām valstīm
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9518)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9518)

1

105

2011/880/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 21. decembris), ar ko groza I pielikumu Īstenošanas lēmumam 2011/402/ES par ārkārtas pasākumiem, kuri piemērojami no Ēģiptes importētām grieķu trigonellas sēklām un konkrētām sēklām un pupām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9524)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9524)

1

117

2011/881/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 21. decembris) par finanšu lēmuma pieņemšanu attiecībā uz atbalsta piešķiršanu brīvprātīgiem uzraudzības pētījumiem par zaudējumiem medus bišu saimēs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9597)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9597)

119

2011/882/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 21. decembris), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū jaunu košļājamās gumijas bāzi kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9680)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9680)

121

2011/883/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 21. decembris), ar ko izveido Savienības inspektoru sarakstu atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 79. panta 1. punktam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9701)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9701)

123

2011/884/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2011. gada 22. decembris), ar ko nosaka ārkārtas pasākumus attiecībā uz neatļautiem ģenētiski modificētiem rīsiem Ķīnas izcelsmes rīsu produktos un atceļ Lēmumu 2008/289/EK (
  1
  )

1

140

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Lēmumā 2008/312/Euratom (2008. gada 5. marts), ar ko izveido Padomes Direktīvā 2006/117/Euratom minēto standarta dokumentu radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas pārvadājumu uzraudzībai un kontrolei (OV L 107, 17.4.2008.) | 149 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Lēmumā 2008/312/Euratom (2008. gada 5. marts), ar ko izveido Padomes Direktīvā 2006/117/Euratom minēto standarta dokumentu radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas pārvadājumu uzraudzībai un kontrolei (OV L 107, 17.4.2008.)

(OV L 107, 17.4.2008.)

149

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

DIREKTĪVAS

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2011/98/ES

(2011. gada 13. decembris)

par vienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu vienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, un par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri kādā dalībvalstī uzturas likumīgi

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 79. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Lai pakāpeniski izveidotu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) paredzēti pasākumi, kas jāpieņem patvēruma, imigrācijas un trešo valstu valstspiederīgo tiesību aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

(1)

Lai pakāpeniski izveidotu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) paredzēti pasākumi, kas jāpieņem patvēruma, imigrācijas un trešo valstu valstspiederīgo tiesību aizsardzības jomā.

| (2) | Eiropadome 1999. gada 15. un 16. oktobra īpašajā sanāksmē Tamperē apliecināja nepieciešamību saskaņot valstu tiesību aktus par trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanas un uzturēšanās noteikumiem. Šajā sakarā tā īpaši norādīja, ka Eiropas Savienībai būtu jānodrošina taisnīga attieksme pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, un, izmantojot vēl spēcīgāku integrācijas politiku, būtu jācenšas piešķirt tiem tiesības un pienākumus, kas līdzvērtīgi Savienības pilsoņu tiesībām un pienākumiem. Eiropadome attiecīgi lūdza Padomi pieņemt tiesību aktus, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem. Vajadzība sasniegt Tamperē nospraustos mērķus tika atkārtoti apstiprināta Stokholmas programmā, ko Eiropadome pieņēma 2009. gada 10. un 11. decembra sanāksmē. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome 1999. gada 15. un 16. oktobra īpašajā sanāksmē Tamperē apliecināja nepieciešamību saskaņot valstu tiesību aktus par trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanas un uzturēšanās noteikumiem. Šajā sakarā tā īpaši norādīja, ka Eiropas Savienībai būtu jānodrošina taisnīga attieksme pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, un, izmantojot vēl spēcīgāku integrācijas politiku, būtu jācenšas piešķirt tiem tiesības un pienākumus, kas līdzvērtīgi Savienības pilsoņu tiesībām un pienākumiem. Eiropadome attiecīgi lūdza Padomi pieņemt tiesību aktus, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem. Vajadzība sasniegt Tamperē nospraustos mērķus tika atkārtoti apstiprināta Stokholmas programmā, ko Eiropadome pieņēma 2009. gada 10. un 11. decembra sanāksmē.

| (3) | Noteikumi par vienotu pieteikšanās procedūru, kuras rezultātā vienā administratīvā aktā apvieno tiesības, kas ietver uzturēšanās un darba atļauju, veicinās šobrīd dalībvalstīs piemēroto noteikumu vienkāršošanu un saskaņošanu. Dažas dalībvalstis šādu procedūras vienkāršošanu jau ir veikušas, un procedūra ir kļuvusi efektīvāka migrantiem un viņu darba devējiem un ir vienkāršojusi migrantu uzturēšanās un nodarbinātības likumības kontroli. |
| --- | --- |

(3)

Noteikumi par vienotu pieteikšanās procedūru, kuras rezultātā vienā administratīvā aktā apvieno tiesības, kas ietver uzturēšanās un darba atļauju, veicinās šobrīd dalībvalstīs piemēroto noteikumu vienkāršošanu un saskaņošanu. Dažas dalībvalstis šādu procedūras vienkāršošanu jau ir veikušas, un procedūra ir kļuvusi efektīvāka migrantiem un viņu darba devējiem un ir vienkāršojusi migrantu uzturēšanās un nodarbinātības likumības kontroli.

| (4) | Dalībvalstīm, lai atļautu pirmo reizi ieceļot to teritorijā, būtu jāvar izsniegt vienotu atļauju vai vīzu, ja tās izsniedz vienotas atļaujas tikai pēc ieceļošanas. Dalībvalstīm šādas vienotas atļaujas vai vīzas būtu jāizsniedz savlaicīgi. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstīm, lai atļautu pirmo reizi ieceļot to teritorijā, būtu jāvar izsniegt vienotu atļauju vai vīzu, ja tās izsniedz vienotas atļaujas tikai pēc ieceļošanas. Dalībvalstīm šādas vienotas atļaujas vai vīzas būtu jāizsniedz savlaicīgi.

| (5) | Būtu jāparedz noteikumu kopums pieteikuma par vienoto atļauju izskatīšanas procedūrai. Minētajai procedūrai būtu jābūt efektīvai un kontrolējamai, ņemot vērā dalībvalstu pārvaldes iestāžu parasto darba slodzi, kā arī pārredzamai un taisnīgai, lai iesaistītajām personām piedāvātu atbilstošu tiesisko noteiktību. |
| --- | --- |

(5)

Būtu jāparedz noteikumu kopums pieteikuma par vienoto atļauju izskatīšanas procedūrai. Minētajai procedūrai būtu jābūt efektīvai un kontrolējamai, ņemot vērā dalībvalstu pārvaldes iestāžu parasto darba slodzi, kā arī pārredzamai un taisnīgai, lai iesaistītajām personām piedāvātu atbilstošu tiesisko noteiktību.

| (6) | Šīs direktīvas noteikumiem nebūtu jāskar dalībvalstu kompetence reglamentēt uzņemšanu, tostarp uzņemšanas apjomu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ierodas darba nolūkā. |
| --- | --- |

(6)

Šīs direktīvas noteikumiem nebūtu jāskar dalībvalstu kompetence reglamentēt uzņemšanu, tostarp uzņemšanas apjomu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ierodas darba nolūkā.

| (7) | Šai direktīvai nebūtu jāattiecas uz norīkotajiem trešo valstu valstspiederīgajiem. Tam nevajadzētu skart trešo valstu valstspiederīgos, kuri likumīgi uzturas un strādā kādā dalībvalstī un ir norīkoti uz citu dalībvalsti, neļaujot tiem baudīt vienlīdzīgu attieksmi ar izcelsmes dalībvalstu valstspiederīgajiem viņu norīkošanas laikā, attiecībā uz nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem, uz kuriem neattiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/71/EK (1996. gada 16. decembris) par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (4). |
| --- | --- |

(7)

Šai direktīvai nebūtu jāattiecas uz norīkotajiem trešo valstu valstspiederīgajiem. Tam nevajadzētu skart trešo valstu valstspiederīgos, kuri likumīgi uzturas un strādā kādā dalībvalstī un ir norīkoti uz citu dalībvalsti, neļaujot tiem baudīt vienlīdzīgu attieksmi ar izcelsmes dalībvalstu valstspiederīgajiem viņu norīkošanas laikā, attiecībā uz nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem, uz kuriem neattiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/71/EK (1996. gada 16. decembris) par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (4).

| (8) | Uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir ieguvuši kādas dalībvalsts pastāvīgā iedzīvotāja statusu saskaņā ar Padomes Direktīvu 2003/109/EK (2003. gada 25. novembris) par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji (5), šai direktīvai nebūtu jāattiecas, ņemot vērā viņu priviliģētāko statusu un īpašo uzturēšanās atļaujas veidu – ES pastāvīgais iedzīvotājs. |
| --- | --- |

(8)

Uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir ieguvuši kādas dalībvalsts pastāvīgā iedzīvotāja statusu saskaņā ar Padomes Direktīvu 2003/109/EK (2003. gada 25. novembris) par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji (5), šai direktīvai nebūtu jāattiecas, ņemot vērā viņu priviliģētāko statusu un īpašo uzturēšanās atļaujas veidu – ES pastāvīgais iedzīvotājs.

| (9) | Trešo valstu valstspiederīgie, kas ir uzņemti dalībvalsts teritorijā sezonas darbam, nebūtu jāiekļauj šīs direktīvas darbības jomā, ņemot vērā šo personu pagaidu statusu. |
| --- | --- |

(9)

Trešo valstu valstspiederīgie, kas ir uzņemti dalībvalsts teritorijā sezonas darbam, nebūtu jāiekļauj šīs direktīvas darbības jomā, ņemot vērā šo personu pagaidu statusu.

| (10) | Dalībvalstu pienākumam noteikt to, vai pieteikums jāiesniedz trešo valstu valstspiederīgajam vai viņa darba devējiem, nevajadzētu skart kārtību, kas paredz procedūrā iesaistīt abas puses. Dalībvalstīm būtu jānosaka, vai vienotās atļaujas pieteikums ir jāiesniedz mērķa dalībvalstī vai no trešās valsts. Gadījumos, kad trešās valsts valstspiederīgajam nav atļauts iesniegt pieteikumu no trešās valsts, dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt, ka pieteikumu var iesniegt darba devējs mērķa dalībvalstī. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstu pienākumam noteikt to, vai pieteikums jāiesniedz trešo valstu valstspiederīgajam vai viņa darba devējiem, nevajadzētu skart kārtību, kas paredz procedūrā iesaistīt abas puses. Dalībvalstīm būtu jānosaka, vai vienotās atļaujas pieteikums ir jāiesniedz mērķa dalībvalstī vai no trešās valsts. Gadījumos, kad trešās valsts valstspiederīgajam nav atļauts iesniegt pieteikumu no trešās valsts, dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt, ka pieteikumu var iesniegt darba devējs mērķa dalībvalstī.

| (11) | Šīs direktīvas noteikumiem par vienotu pieteikšanās procedūru un vienoto atļauju nebūtu jāattiecas uz vienotām vai ilgtermiņa vīzām. |
| --- | --- |

(11)

Šīs direktīvas noteikumiem par vienotu pieteikšanās procedūru un vienoto atļauju nebūtu jāattiecas uz vienotām vai ilgtermiņa vīzām.

| (12) | Kompetentās iestādes iecelšanai saskaņā ar šo direktīvu nebūtu jāskar citu iestāžu un attiecīgā gadījumā sociālo partneru loma un pienākumi attiecībā uz pieteikuma izskatīšanu un lēmuma pieņemšanu par pieteikumu. |
| --- | --- |

(12)

Kompetentās iestādes iecelšanai saskaņā ar šo direktīvu nebūtu jāskar citu iestāžu un attiecīgā gadījumā sociālo partneru loma un pienākumi attiecībā uz pieteikuma izskatīšanu un lēmuma pieņemšanu par pieteikumu.

| (13) | Termiņā, kas noteikts, lai pieņemtu lēmumu par pieteikumu, nebūtu jāiekļauj laiks, kas vajadzīgs profesionālo kvalifikāciju atzīšanai, vai laiks, kas vajadzīgs vīzas izsniegšanai. Šai direktīvai nebūtu jāskar valstu procedūras saistībā ar diplomu atzīšanu. |
| --- | --- |

(13)

Termiņā, kas noteikts, lai pieņemtu lēmumu par pieteikumu, nebūtu jāiekļauj laiks, kas vajadzīgs profesionālo kvalifikāciju atzīšanai, vai laiks, kas vajadzīgs vīzas izsniegšanai. Šai direktīvai nebūtu jāskar valstu procedūras saistībā ar diplomu atzīšanu.

| (14) | Vienotā atļauja būtu jāsastāda atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1030/2002 (2002. gada 13. jūnijs), ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem (6), kas ļauj dalībvalstīm norādīt papildu informāciju, jo īpaši ziņas par to, vai šai personai ir atļauts strādāt. Tostarp nolūkā labāk kontrolēt migrāciju dalībvalstij ne vien vienotajā atļaujā, bet arī visās izsniegtajās uzturēšanās atļaujās būtu jānorāda informācija par atļauju strādāt neatkarīgi no atļaujas veida vai uzturēšanās tiesībām, pamatojoties uz kurām attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam ir atļauta uzturēšanās minētās dalībvalsts teritorijā un piekļuve tās darba tirgum. |
| --- | --- |

(14)

Vienotā atļauja būtu jāsastāda atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1030/2002 (2002. gada 13. jūnijs), ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem (6), kas ļauj dalībvalstīm norādīt papildu informāciju, jo īpaši ziņas par to, vai šai personai ir atļauts strādāt. Tostarp nolūkā labāk kontrolēt migrāciju dalībvalstij ne vien vienotajā atļaujā, bet arī visās izsniegtajās uzturēšanās atļaujās būtu jānorāda informācija par atļauju strādāt neatkarīgi no atļaujas veida vai uzturēšanās tiesībām, pamatojoties uz kurām attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam ir atļauta uzturēšanās minētās dalībvalsts teritorijā un piekļuve tās darba tirgum.

| (15) | Šīs direktīvas noteikumiem par uzturēšanās atļaujām, kas izsniegtas citiem nolūkiem, nevis darba nolūkā, būtu jāattiecas vienīgi uz šādu atļauju formātu un nebūtu jāskar Savienības vai valsts noteikumi attiecībā uz uzņemšanas procedūrām un šādu atļauju izsniegšanas procedūrām. |
| --- | --- |

(15)

Šīs direktīvas noteikumiem par uzturēšanās atļaujām, kas izsniegtas citiem nolūkiem, nevis darba nolūkā, būtu jāattiecas vienīgi uz šādu atļauju formātu un nebūtu jāskar Savienības vai valsts noteikumi attiecībā uz uzņemšanas procedūrām un šādu atļauju izsniegšanas procedūrām.

| (16) | Šīs direktīvas noteikumiem par vienoto atļauju un par uzturēšanās atļauju, kas izsniegtas citiem nolūkiem, nevis darba nolūkā, nebūtu jāattur dalībvalstis no papildu dokumentu izsniegšanas, lai varētu sniegt precīzāku informāciju par darba attiecībām, kam uzturēšanās atļaujas formā nepietiek vietas. Šāds dokuments var kalpot tam, lai kavētu trešo valstu valstspiederīgo ekspluatāciju un apkarotu nelikumīgu nodarbinātību, bet dalībvalstīm būtu jābūt iespējai izvēlēties, un tiem nevajadzētu kalpot par darba atļaujas aizvietotāju, tādējādi apdraudot vienotas atļaujas koncepciju. Tehniskās iespējas, kas piedāvātas Regulas (EK) Nr. 1030/2002 4. pantā un tās pielikuma a) sadaļas 16. punktā, var izmantot, lai šādu informāciju uzglabātu arī elektroniskā formātā. |
| --- | --- |

(16)

Šīs direktīvas noteikumiem par vienoto atļauju un par uzturēšanās atļauju, kas izsniegtas citiem nolūkiem, nevis darba nolūkā, nebūtu jāattur dalībvalstis no papildu dokumentu izsniegšanas, lai varētu sniegt precīzāku informāciju par darba attiecībām, kam uzturēšanās atļaujas formā nepietiek vietas. Šāds dokuments var kalpot tam, lai kavētu trešo valstu valstspiederīgo ekspluatāciju un apkarotu nelikumīgu nodarbinātību, bet dalībvalstīm būtu jābūt iespējai izvēlēties, un tiem nevajadzētu kalpot par darba atļaujas aizvietotāju, tādējādi apdraudot vienotas atļaujas koncepciju. Tehniskās iespējas, kas piedāvātas Regulas (EK) Nr. 1030/2002 4. pantā un tās pielikuma a) sadaļas 16. punktā, var izmantot, lai šādu informāciju uzglabātu arī elektroniskā formātā.

| (17) | Nosacījumiem un kritērijiem, uz kuru pamata vienotās atļaujas izsniegšanas, grozīšanas vai atjaunošanas pieteikumu var noraidīt vai uz kuru pamata vienoto atļauju var anulēt, vajadzētu būt objektīviem un noteiktiem valsts tiesību aktos, tostarp jābūt pienākumam ievērot Savienības priekšrocības principu, kā tas jo īpaši ir noteikts 2003. gada un 2005. gada Pievienošanās aktu attiecīgajos noteikumos. Noraidošam un anulējošam lēmumam vajadzētu būt pienācīgi pamatotam. |
| --- | --- |

(17)

Nosacījumiem un kritērijiem, uz kuru pamata vienotās atļaujas izsniegšanas, grozīšanas vai atjaunošanas pieteikumu var noraidīt vai uz kuru pamata vienoto atļauju var anulēt, vajadzētu būt objektīviem un noteiktiem valsts tiesību aktos, tostarp jābūt pienākumam ievērot Savienības priekšrocības principu, kā tas jo īpaši ir noteikts 2003. gada un 2005. gada Pievienošanās aktu attiecīgajos noteikumos. Noraidošam un anulējošam lēmumam vajadzētu būt pienācīgi pamatotam.

| (18) | Trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir derīgs ceļošanas dokuments un dalībvalsts, kura pilnībā piemēro Šengenas acquis, izsniegta vienotā atļauja, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (7), un 21. pantu Konvencijā, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Nolīgumu starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (Šengenas konvencija) (8), būtu jābūt tiesīgiem ieceļot un brīvi pārvietoties uz laiku līdz trim mēnešiem sešu mēnešu laikposmā to dalībvalstu teritorijā, kuras pilnībā piemēro Šengenas acquis. |
| --- | --- |

(18)

Trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir derīgs ceļošanas dokuments un dalībvalsts, kura pilnībā piemēro Šengenas acquis, izsniegta vienotā atļauja, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (7), un 21. pantu Konvencijā, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Nolīgumu starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (Šengenas konvencija) (8), būtu jābūt tiesīgiem ieceļot un brīvi pārvietoties uz laiku līdz trim mēnešiem sešu mēnešu laikposmā to dalībvalstu teritorijā, kuras pilnībā piemēro Šengenas acquis.

| (19) | Ja nav horizontālu Savienības tiesību aktu, trešo valstu valstspiederīgo tiesības atšķiras atkarībā no tā, kurā dalībvalstī viņi strādā, un no viņu valstspiederības. Lai turpmāk veicinātu saskaņotu imigrācijas politiku un mazinātu atšķirības tiesībās, kas piešķirtas Savienības pilsoņiem un trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi strādā kādā dalībvalstī, un lai papildinātu esošo acquis imigrācijas jomā, būtu jānosaka tiesību kopums, lai jo īpaši precizētu jomas, kurās pret šādiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri vēl nav ieguvuši pastāvīgā iedzīvotāja statusu, tiek nodrošināta vienlīdzīga attieksme kā pret attiecīgās dalībvalsts pilsoņiem. Šādu noteikumu nolūks ir Savienībā radīt pamatnoteikumus, atzīt, ka šādi trešo valstu valstspiederīgie dod savu ieguldījumu Savienības ekonomikā ar darbu un nodokļu maksājumiem, un mazināt negodīgu konkurenci starp pašas dalībvalsts valstspiederīgajiem un trešo valstu valstspiederīgajiem, kas rodas pēdējo iespējamas ekspluatācijas rezultātā. Trešās valsts darba ņēmējs šajā direktīvā būtu jādefinē, neskarot darba attiecību jēdziena interpretāciju citos Savienības tiesību aktu noteikumos, kā trešās valsts valstspiederīgais, kurš ir uzņemts dalībvalsts teritorijā, tur likumīgi uzturas un kuram ir atļauts strādāt apmaksātā darbā saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi. |
| --- | --- |

(19)

Ja nav horizontālu Savienības tiesību aktu, trešo valstu valstspiederīgo tiesības atšķiras atkarībā no tā, kurā dalībvalstī viņi strādā, un no viņu valstspiederības. Lai turpmāk veicinātu saskaņotu imigrācijas politiku un mazinātu atšķirības tiesībās, kas piešķirtas Savienības pilsoņiem un trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi strādā kādā dalībvalstī, un lai papildinātu esošo acquis imigrācijas jomā, būtu jānosaka tiesību kopums, lai jo īpaši precizētu jomas, kurās pret šādiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri vēl nav ieguvuši pastāvīgā iedzīvotāja statusu, tiek nodrošināta vienlīdzīga attieksme kā pret attiecīgās dalībvalsts pilsoņiem. Šādu noteikumu nolūks ir Savienībā radīt pamatnoteikumus, atzīt, ka šādi trešo valstu valstspiederīgie dod savu ieguldījumu Savienības ekonomikā ar darbu un nodokļu maksājumiem, un mazināt negodīgu konkurenci starp pašas dalībvalsts valstspiederīgajiem un trešo valstu valstspiederīgajiem, kas rodas pēdējo iespējamas ekspluatācijas rezultātā. Trešās valsts darba ņēmējs šajā direktīvā būtu jādefinē, neskarot darba attiecību jēdziena interpretāciju citos Savienības tiesību aktu noteikumos, kā trešās valsts valstspiederīgais, kurš ir uzņemts dalībvalsts teritorijā, tur likumīgi uzturas un kuram ir atļauts strādāt apmaksātā darbā saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi.

| (20) | Visiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi uzturas un strādā dalībvalstīs, būtu jānosaka vismaz vienots tiesību kopums, kura pamatā ir vienlīdzīga attieksmi ar attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem neatkarīgi no tā, kāds ir uzņemšanas sākotnējais mērķis vai pamats. Tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi jomās, kas noteiktas šajā direktīvā, būtu jāpiešķir ne tikai tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri uzņemti dalībvalstī nolūkā strādāt, bet arī tiem, kuri uzņemti citu nolūku dēļ, un kuriem ir atļauta piekļuve attiecīgās dalībvalsts darba tirgum saskaņā ar citiem Savienības vai valsts tiesību aktu noteikumiem, tostarp trešo valstu darba ņēmēju ģimenes locekļiem, kam atļauts uzturēties dalībvalstī saskaņā ar Padomes Direktīvu 2003/86/EK (2003. gada 22. septembris) par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (9), trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/114/EK (2004. gada 13. decembris) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu pilsoņu uzņemšanu studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā (10), kā arī pētniekiem, kuriem ļauts uzturēties saskaņā ar Padomes Direktīvu 2005/71/EK (2005. gada 12. oktobris) par īpašu procedūru trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanai zinātniskās pētniecības nolūkos (11). |
| --- | --- |

(20)

Visiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri likumīgi uzturas un strādā dalībvalstīs, būtu jānosaka vismaz vienots tiesību kopums, kura pamatā ir vienlīdzīga attieksmi ar attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem neatkarīgi no tā, kāds ir uzņemšanas sākotnējais mērķis vai pamats. Tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi jomās, kas noteiktas šajā direktīvā, būtu jāpiešķir ne tikai tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri uzņemti dalībvalstī nolūkā strādāt, bet arī tiem, kuri uzņemti citu nolūku dēļ, un kuriem ir atļauta piekļuve attiecīgās dalībvalsts darba tirgum saskaņā ar citiem Savienības vai valsts tiesību aktu noteikumiem, tostarp trešo valstu darba ņēmēju ģimenes locekļiem, kam atļauts uzturēties dalībvalstī saskaņā ar Padomes Direktīvu 2003/86/EK (2003. gada 22. septembris) par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (9), trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/114/EK (2004. gada 13. decembris) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu pilsoņu uzņemšanu studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā (10), kā arī pētniekiem, kuriem ļauts uzturēties saskaņā ar Padomes Direktīvu 2005/71/EK (2005. gada 12. oktobris) par īpašu procedūru trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanai zinātniskās pētniecības nolūkos (11).

| (21) | Tiesībām uz vienlīdzīgu attieksmi noteiktās jomās būtu jābūt cieši saistītām ar trešo valstu valstspiederīgo likumīgo uzturēšanos dalībvalstī un atļauto piekļuvi tās darba tirgum, kas ir nostiprināta vienotajā atļaujā, norādot tiesības uzturēties un strādāt, un uzturēšanās atļaujās, kuras izsniegtas citos nolūkos un kurās ir norādīta informācija par atļauju strādāt. |
| --- | --- |

(21)

Tiesībām uz vienlīdzīgu attieksmi noteiktās jomās būtu jābūt cieši saistītām ar trešo valstu valstspiederīgo likumīgo uzturēšanos dalībvalstī un atļauto piekļuvi tās darba tirgum, kas ir nostiprināta vienotajā atļaujā, norādot tiesības uzturēties un strādāt, un uzturēšanās atļaujās, kuras izsniegtas citos nolūkos un kurās ir norādīta informācija par atļauju strādāt.

| (22) | Šajā direktīvā minētajiem darba apstākļiem vajadzētu ietvert vismaz atalgojumu un atlaišanu, veselības aizsardzību un drošību darba vietā, darba laiku un atvaļinājumu, ņemot vērā spēkā esošos koplīgumus. |
| --- | --- |

(22)

Šajā direktīvā minētajiem darba apstākļiem vajadzētu ietvert vismaz atalgojumu un atlaišanu, veselības aizsardzību un drošību darba vietā, darba laiku un atvaļinājumu, ņemot vērā spēkā esošos koplīgumus.

| (23) | Profesionālā kvalifikācija, ko trešās valsts valstspiederīgais ir ieguvis citā dalībvalstī, dalībvalstij būtu jāatzīst tādā pašā veidā, kā tiek atzīta Savienības pilsoņu kvalifikācija, un kvalifikācija, kas iegūta trešā valstī, būtu jāņem vērā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (12). Trešo valstu darba ņēmējiem piešķirtajām vienlīdzīgas attieksmes tiesībām attiecībā uz diplomu, sertifikātu un citu profesionālo kvalifikāciju atzīšanu saskaņā ar attiecīgajām valsts procedūrām nebūtu jāskar dalībvalstu kompetence uzņemt šādus trešo valstu darba ņēmējus to darba tirgū. |
| --- | --- |

(23)

Profesionālā kvalifikācija, ko trešās valsts valstspiederīgais ir ieguvis citā dalībvalstī, dalībvalstij būtu jāatzīst tādā pašā veidā, kā tiek atzīta Savienības pilsoņu kvalifikācija, un kvalifikācija, kas iegūta trešā valstī, būtu jāņem vērā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (12). Trešo valstu darba ņēmējiem piešķirtajām vienlīdzīgas attieksmes tiesībām attiecībā uz diplomu, sertifikātu un citu profesionālo kvalifikāciju atzīšanu saskaņā ar attiecīgajām valsts procedūrām nebūtu jāskar dalībvalstu kompetence uzņemt šādus trešo valstu darba ņēmējus to darba tirgū.

| (24) | Trešo valstu darba ņēmējiem būtu jābauda vienlīdzīga attieksme attiecībā uz sociālo nodrošinājumu. Sociālā nodrošinājuma jomas ir definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (13). Šīs direktīvas noteikumiem par vienlīdzīgu attieksmi sociālā nodrošinājuma jomā būtu jāattiecas arī uz darba ņēmējiem, kuri dalībvalstī uzņemti tieši no trešās valsts. Tomēr sociālā nodrošinājuma jomā trešo valstu darba ņēmējiem, kuri atrodas pārrobežu situācijā, šai direktīvai nebūtu jāpiešķir plašākas tiesības par tām, kas jau ir noteiktas esošajos Savienības tiesību aktos. Turklāt ar šo direktīvu nebūtu jāpiešķir tiesības saistībā ar situācijām, kuras atrodas ārpus Savienības tiesību aktu piemērošanas jomas, piemēram, saistībā ar trešā valstī dzīvojošiem ģimenes locekļiem. Ar šo direktīvu būtu jāpiešķir tiesības vienīgi saistībā ar ģimenes locekļiem, kuri kādā dalībvalstī pievienojas trešās valsts darba ņēmējam, pamatojoties uz ģimenes atkalapvienošanos, vai ģimenes locekļiem, kuri minētajā dalībvalstī jau likumīgi uzturas. |
| --- | --- |

(24)

Trešo valstu darba ņēmējiem būtu jābauda vienlīdzīga attieksme attiecībā uz sociālo nodrošinājumu. Sociālā nodrošinājuma jomas ir definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (13). Šīs direktīvas noteikumiem par vienlīdzīgu attieksmi sociālā nodrošinājuma jomā būtu jāattiecas arī uz darba ņēmējiem, kuri dalībvalstī uzņemti tieši no trešās valsts. Tomēr sociālā nodrošinājuma jomā trešo valstu darba ņēmējiem, kuri atrodas pārrobežu situācijā, šai direktīvai nebūtu jāpiešķir plašākas tiesības par tām, kas jau ir noteiktas esošajos Savienības tiesību aktos. Turklāt ar šo direktīvu nebūtu jāpiešķir tiesības saistībā ar situācijām, kuras atrodas ārpus Savienības tiesību aktu piemērošanas jomas, piemēram, saistībā ar trešā valstī dzīvojošiem ģimenes locekļiem. Ar šo direktīvu būtu jāpiešķir tiesības vienīgi saistībā ar ģimenes locekļiem, kuri kādā dalībvalstī pievienojas trešās valsts darba ņēmējam, pamatojoties uz ģimenes atkalapvienošanos, vai ģimenes locekļiem, kuri minētajā dalībvalstī jau likumīgi uzturas.

| (25) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina vismaz vienlīdzīga attieksme pret tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir nodarbināti vai kuri pēc minimālā nodarbinātības perioda ir reģistrēti kā bezdarbnieki. Ierobežojumiem attiecībā uz vienlīdzīgu attieksmi sociālā nodrošinājuma jomā saskaņā ar šo direktīvu nevajadzētu skart tiesības, kas piešķirtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1231/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 883/2004 un Regulu (EK) Nr. 987/2009 attiecina arī uz tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem minētās regulas neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ (14). |
| --- | --- |

(25)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina vismaz vienlīdzīga attieksme pret tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir nodarbināti vai kuri pēc minimālā nodarbinātības perioda ir reģistrēti kā bezdarbnieki. Ierobežojumiem attiecībā uz vienlīdzīgu attieksmi sociālā nodrošinājuma jomā saskaņā ar šo direktīvu nevajadzētu skart tiesības, kas piešķirtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1231/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 883/2004 un Regulu (EK) Nr. 987/2009 attiecina arī uz tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem minētās regulas neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ (14).

| (26) | Savienības tiesību akti neierobežo dalībvalstu pilnvaras organizēt savas sociālā nodrošinājuma shēmas. Kamēr nav saskaņotu Savienības mēroga tiesību aktu, katrai dalībvalstij jāparedz nosacījumi, saskaņā ar kuriem piešķir sociālā nodrošinājuma pabalstus, kā arī šādu pabalstu apjoms un laikposms, par kuru tos piešķir. Tomēr, īstenojot minētās pilnvaras, dalībvalstīm būtu jāievēro Savienības tiesību akti. |
| --- | --- |

(26)

Savienības tiesību akti neierobežo dalībvalstu pilnvaras organizēt savas sociālā nodrošinājuma shēmas. Kamēr nav saskaņotu Savienības mēroga tiesību aktu, katrai dalībvalstij jāparedz nosacījumi, saskaņā ar kuriem piešķir sociālā nodrošinājuma pabalstus, kā arī šādu pabalstu apjoms un laikposms, par kuru tos piešķir. Tomēr, īstenojot minētās pilnvaras, dalībvalstīm būtu jāievēro Savienības tiesību akti.

| (27) | Vienlīdzīgai attieksmei pret trešo valstu darba ņēmējiem nebūtu jāattiecas uz pasākumiem arodmācības jomā, ko finansē saskaņā ar sociālās palīdzības shēmām. |
| --- | --- |

(27)

Vienlīdzīgai attieksmei pret trešo valstu darba ņēmējiem nebūtu jāattiecas uz pasākumiem arodmācības jomā, ko finansē saskaņā ar sociālās palīdzības shēmām.

| (28) | Šī direktīva būtu jāpiemēro, neskarot Savienības tiesību aktos un piemērojamos starptautiskos instrumentos ietvertus labvēlīgākus noteikumus. |
| --- | --- |

(28)

Šī direktīva būtu jāpiemēro, neskarot Savienības tiesību aktos un piemērojamos starptautiskos instrumentos ietvertus labvēlīgākus noteikumus.

| (29) | Dalībvalstīm vajadzētu īstenot šīs direktīvas noteikumus bez diskriminācijas dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpašību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai citu uzskatu, piederības mazākumtautībai, mantiskā stāvokļa, izcelšanās, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ, jo īpaši saskaņā ar Padomes Direktīvu 2000/43/EK (2000. gada 29. jūnijs), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (15), un Padomes Direktīvu 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (16). |
| --- | --- |

(29)

Dalībvalstīm vajadzētu īstenot šīs direktīvas noteikumus bez diskriminācijas dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpašību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai citu uzskatu, piederības mazākumtautībai, mantiskā stāvokļa, izcelšanās, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ, jo īpaši saskaņā ar Padomes Direktīvu 2000/43/EK (2000. gada 29. jūnijs), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (15), un Padomes Direktīvu 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (16).

| (30) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, noteikt vienotu pieteikšanās procedūru nolūkā izsniegt vienotu atļauju, lai trešo valstu valstspiederīgie varētu strādāt dalībvalsts teritorijā, un vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri kādā dalībvalstī uzturas likumīgi, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga un iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, noteikt vienotu pieteikšanās procedūru nolūkā izsniegt vienotu atļauju, lai trešo valstu valstspiederīgie varētu strādāt dalībvalsts teritorijā, un vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri kādā dalībvalstī uzturas likumīgi, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga un iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (31) | Šajā direktīvā tiek ievērotas pamattiesības un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītie principi saskaņā ar LES 6. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(31)

Šajā direktīvā tiek ievērotas pamattiesības un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītie principi saskaņā ar LES 6. panta 1. punktu.

| (32) | Saskaņā ar dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra Kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem dalībvalstis apņemas gadījumos, kad tas nepieciešamības ziņā ir pamatoti, ziņojumam par saviem transponēšanas pasākumiem pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros ir paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un attiecīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra Kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem dalībvalstis apņemas gadījumos, kad tas nepieciešamības ziņā ir pamatoti, ziņojumam par saviem transponēšanas pasākumiem pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros ir paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un attiecīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota.

| (33) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, un neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās dalībvalstis nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un šī direktīva tām nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, un neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās dalībvalstis nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un šī direktīva tām nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (34) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un Dānijai šī direktīva nav saistoša un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un Dānijai šī direktīva nav saistoša un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I   NODAĻA

VISPĀRĒJI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1.   Šī direktīva nosaka:

| a) | vienotu pieteikšanās procedūru vienotas atļaujas izsniegšanai trešo valstu valstspiederīgajiem, lai viņi varētu uzturēties un strādāt dalībvalstu teritorijā, lai vienkāršotu procedūras viņu uzņemšanai un atvieglotu viņu statusa kontroli; un |
| --- | --- |

a)

vienotu pieteikšanās procedūru vienotas atļaujas izsniegšanai trešo valstu valstspiederīgajiem, lai viņi varētu uzturēties un strādāt dalībvalstu teritorijā, lai vienkāršotu procedūras viņu uzņemšanai un atvieglotu viņu statusa kontroli; un

| b) | vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri kādā dalībvalstī uzturas likumīgi, neatkarīgi no tā, ar kādu mērķi viņi sākotnēji tika uzņemti attiecīgās dalībvalsts teritorijā, pamatojoties uz vienlīdzīgu attieksmi pret šīs dalībvalsts valstspiederīgajiem. |
| --- | --- |

b)

vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri kādā dalībvalstī uzturas likumīgi, neatkarīgi no tā, ar kādu mērķi viņi sākotnēji tika uzņemti attiecīgās dalībvalsts teritorijā, pamatojoties uz vienlīdzīgu attieksmi pret šīs dalībvalsts valstspiederīgajiem.

2.   Šī direktīva neskar dalībvalstu pilnvaras saistībā ar trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu attiecīgās dalībvalsts darba tirgū.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “trešās valsts valstspiederīgais” ir persona, kas nav Savienības pilsonis LESD 20. panta 1. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

a)

“trešās valsts valstspiederīgais” ir persona, kas nav Savienības pilsonis LESD 20. panta 1. punkta nozīmē;

| b) | “trešās valsts darba ņēmējs” ir trešās valsts valstspiederīgais, kas ir uzņemts dalībvalsts teritorijā, tur likumīgi uzturas un kam ir atļauts strādāt apmaksātā darbā saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem vai praksi; |
| --- | --- |

b)

“trešās valsts darba ņēmējs” ir trešās valsts valstspiederīgais, kas ir uzņemts dalībvalsts teritorijā, tur likumīgi uzturas un kam ir atļauts strādāt apmaksātā darbā saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem vai praksi;

| c) | “vienota atļauja” ir uzturēšanās atļauja, ko izsniedz kādas dalībvalsts iestādes, atļaujot trešās valsts valstspiederīgajam likumīgi uzturēties tās teritorijā nolūkā strādāt; |
| --- | --- |

c)

“vienota atļauja” ir uzturēšanās atļauja, ko izsniedz kādas dalībvalsts iestādes, atļaujot trešās valsts valstspiederīgajam likumīgi uzturēties tās teritorijā nolūkā strādāt;

| d) | “vienota pieteikšanās procedūra” ir jebkura procedūra, kuras rezultātā, pamatojoties uz trešās valsts valstspiederīgā vai viņa darba devēja iesniegtu vienotu pieteikumu, lai atļautu uzturēties un strādāt dalībvalstu teritorijā, pieņem lēmumu par vienotas atļaujas izsniegšanu. |
| --- | --- |

d)

“vienota pieteikšanās procedūra” ir jebkura procedūra, kuras rezultātā, pamatojoties uz trešās valsts valstspiederīgā vai viņa darba devēja iesniegtu vienotu pieteikumu, lai atļautu uzturēties un strādāt dalībvalstu teritorijā, pieņem lēmumu par vienotas atļaujas izsniegšanu.

3. pants

Darbības joma

1.   Šī direktīva attiecas uz:

| a) | trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz pieteikumu, lai dalībvalstī varētu uzturēties darba nolūkā; |
| --- | --- |

a)

trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz pieteikumu, lai dalībvalstī varētu uzturēties darba nolūkā;

| b) | trešo valstu valstspiederīgajiem, kas saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir uzņemti dalībvalstī tādiem nolūkiem, kas nav saistīti ar darbu, kuri drīkst strādāt un kuriem ir uzturēšanās atļauja saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1030/2002; kā arī |
| --- | --- |

b)

trešo valstu valstspiederīgajiem, kas saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir uzņemti dalībvalstī tādiem nolūkiem, kas nav saistīti ar darbu, kuri drīkst strādāt un kuriem ir uzturēšanās atļauja saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1030/2002; kā arī

| c) | trešo valstu valstspiederīgajiem, kas ir uzņemti dalībvalstī darba nolūkā saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

c)

trešo valstu valstspiederīgajiem, kas ir uzņemti dalībvalstī darba nolūkā saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem.

2.   Šī direktīva neattiecas uz šādiem trešo valstu valstspiederīgajiem:

| a) | Savienības pilsoņu ģimenes locekļiem, kuri ir izmantojuši vai izmanto savas tiesības brīvi pārvietoties Savienības teritorijā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/38/EK (2004. gada 29. aprīlis) par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (17); |
| --- | --- |

a)

Savienības pilsoņu ģimenes locekļiem, kuri ir izmantojuši vai izmanto savas tiesības brīvi pārvietoties Savienības teritorijā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/38/EK (2004. gada 29. aprīlis) par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (17);

| b) | personām, kurām līdz ar viņu ģimenes locekļiem un neatkarīgi no viņu valstspiederības tāpat kā Savienības pilsoņiem ir tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar nolīgumiem vai nu starp Savienību un dalībvalstīm vai starp Savienību un trešām valstīm; |
| --- | --- |

b)

personām, kurām līdz ar viņu ģimenes locekļiem un neatkarīgi no viņu valstspiederības tāpat kā Savienības pilsoņiem ir tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar nolīgumiem vai nu starp Savienību un dalībvalstīm vai starp Savienību un trešām valstīm;

| c) | norīkotām personām, kamēr viņas ir norīkotas; |
| --- | --- |

c)

norīkotām personām, kamēr viņas ir norīkotas;

| d) | personām, kas iesniegušas uzturēšanās pieteikumus vai kuras ir uzņemtas dalībvalstu teritorijā kā uzņēmuma ietvaros pārcelti darba ņēmēji; |
| --- | --- |

d)

personām, kas iesniegušas uzturēšanās pieteikumus vai kuras ir uzņemtas dalībvalstu teritorijā kā uzņēmuma ietvaros pārcelti darba ņēmēji;

| e) | personām, kas iesniegušas uzturēšanās pieteikumus vai kuras ir uzņemtas dalībvalstu teritorijā kā sezonas darba ņēmēji vai aukles; |
| --- | --- |

e)

personām, kas iesniegušas uzturēšanās pieteikumus vai kuras ir uzņemtas dalībvalstu teritorijā kā sezonas darba ņēmēji vai aukles;

| f) | personām, kam ir atļauja uzturēties kādā dalībvalstī, pamatojoties uz pagaidu aizsardzību, vai kas ir pieteikušās uz uzturēšanās atļauju ar šādu pamatojumu un gaida lēmumu par savu statusu; |
| --- | --- |

f)

personām, kam ir atļauja uzturēties kādā dalībvalstī, pamatojoties uz pagaidu aizsardzību, vai kas ir pieteikušās uz uzturēšanās atļauju ar šādu pamatojumu un gaida lēmumu par savu statusu;

| g) | personām, kurām piemēro starptautisku aizsardzību saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK (2004. gada 29. aprīlis) par obligātajiem standartiem, lai kvalificētu trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kā bēgļus vai kā personas, kam citādi nepieciešama starptautiska aizsardzība, šādu personu statusu un piešķirtās aizsardzības saturu (18), vai kuras ir iesniegušas pieteikumu starptautiskās aizsardzības saņemšanai atbilstīgi minētajai direktīvai un par kuru pieteikumu nav pieņemts galīgais lēmums; |
| --- | --- |

g)

personām, kurām piemēro starptautisku aizsardzību saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK (2004. gada 29. aprīlis) par obligātajiem standartiem, lai kvalificētu trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kā bēgļus vai kā personas, kam citādi nepieciešama starptautiska aizsardzība, šādu personu statusu un piešķirtās aizsardzības saturu (18), vai kuras ir iesniegušas pieteikumu starptautiskās aizsardzības saņemšanai atbilstīgi minētajai direktīvai un par kuru pieteikumu nav pieņemts galīgais lēmums;

| h) | personām, kam ir noteikta aizsardzība saskaņā ar valsts tiesību aktiem, starptautiskām saistībām vai dalībvalsts praksi, vai kas ir pieteikušās uz aizsardzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem, starptautiskām saistībām vai dalībvalsts praksi un par kuru pieteikumu nav pieņemts galīgais lēmums; |
| --- | --- |

h)

personām, kam ir noteikta aizsardzība saskaņā ar valsts tiesību aktiem, starptautiskām saistībām vai dalībvalsts praksi, vai kas ir pieteikušās uz aizsardzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem, starptautiskām saistībām vai dalībvalsts praksi un par kuru pieteikumu nav pieņemts galīgais lēmums;

| i) | personām, kuras ir pastāvīgie iedzīvotāji saskaņā ar Direktīvu 2003/109/EK; |
| --- | --- |

i)

personām, kuras ir pastāvīgie iedzīvotāji saskaņā ar Direktīvu 2003/109/EK;

| j) | personām, kuru izraidīšana ir atlikta faktisku vai juridisku iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

j)

personām, kuru izraidīšana ir atlikta faktisku vai juridisku iemeslu dēļ;

| k) | personām, kas ir pieteikušās uzņemšanai vai kuras ir uzņemtas dalībvalstu teritorijā kā pašnodarbinātas personas; |
| --- | --- |

k)

personām, kas ir pieteikušās uzņemšanai vai kuras ir uzņemtas dalībvalstu teritorijā kā pašnodarbinātas personas;

| l) | personām, kas ir pieteikušās uzņemšanai vai ir uzņemtas kā jūrnieki, lai tiktu nodarbinātas vai strādātu jebkurā statusā uz kuģa, kas ir reģistrēts dalībvalstī vai kuģo ar dalībvalsts karogu. |
| --- | --- |

l)

personām, kas ir pieteikušās uzņemšanai vai ir uzņemtas kā jūrnieki, lai tiktu nodarbinātas vai strādātu jebkurā statusā uz kuģa, kas ir reģistrēts dalībvalstī vai kuģo ar dalībvalsts karogu.

3.   Dalībvalstis var nolemt, ka II nodaļu nepiemēro trešās valsts valstspiederīgajiem, kuriem vai nu ir piešķirtas atļaujas strādāt dalībvalsts teritorijā uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus, vai kuri dalībvalstī uzņemti studiju nolūkā.

4.   II nodaļu nepiemēro trešās valsts valstspiederīgajiem, kuriem ir atļauts strādāt, pamatojoties uz vīzu.

II   NODAĻA

VIENOTA PIETEIKŠANĀS PROCEDŪRA UN VIENOTA ATĻAUJA

4. pants

Vienota pieteikšanās procedūra

1.   Vienotās atļaujas izsniegšanas, grozīšanas vai atjaunošanas pieteikumu iesniedz, izmantojot vienotu pieteikšanās procedūru. Dalībvalstis nosaka, vai pieteikumus vienotai atļaujai iesniedz trešās valsts valstspiederīgais vai viņa darba devējs. Dalībvalstis var arī nolemt atļaut iesniegt pieteikumu vienam no tiem. Ja pieteikums ir jāiesniedz trešās valsts valstspiederīgajam, dalībvalstis ļauj pieteikumu iesniegt no trešās valsts vai, ja to paredz valsts tiesību akti, tās dalībvalsts teritorijā, kurā trešās valsts valstspiederīgais likumīgi atrodas.

2.   Dalībvalstis izskata saskaņā ar 1. punktu iesniegto pieteikumu un pieņem lēmumu izsniegt, grozīt vai atjaunot vienoto atļauju, ja pieteikuma iesniedzējs atbilst prasībām, kas noteiktas Savienības vai valsts tiesību aktos. Lēmumu izsniegt, grozīt vai atjaunot vienoto atļauju apvieno vienā administratīvā aktā, kas ietver uzturēšanās un darba atļauju.

3.   Vienotā pieteikšanās procedūra neierobežo vīzas iegūšanas procedūru, kas var būt nepieciešama sākotnējai ieceļošanai.

4.   Ja ir izpildīti nepieciešamie nosacījumi, dalībvalstis izsniedz vienoto atļauju trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz uzturēšanās pieteikumu, un jau uzņemtiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri iesniedz pieteikumu uzturēšanās atļaujas atjaunošanai vai grozīšanai pēc valsts īstenošanas noteikumu stāšanās spēkā.

5. pants

Kompetentā iestāde

1.   Dalībvalstis norīko iestādi, kas ir kompetenta pieņemt pieteikumu un izsniegt vienoto atļauju.

2.   Iespējami drīz un katrā ziņā četru mēnešu laikā no dienas, kad pieteikums iesniegts, kompetentā iestāde pieņem lēmumu par pilnīgu pieteikumu.

Pirmajā daļā minēto termiņu var pagarināt ārkārtas gadījumā tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar pieteikuma izskatīšanas sarežģītību.

Ja šajā punktā noteiktajā termiņā lēmums netiek pieņemts, juridiskās sekas nosaka valsts tiesību akti.

3.   Kompetentā iestāde savu lēmumu pieteikuma iesniedzējam paziņo rakstiski saskaņā ar attiecīgos valsts tiesību aktos noteikto paziņošanas kārtību.

4.   Ja pieteikumam pievienotā informācija vai dokumenti ir nepilnīgi saskaņā ar valsts tiesību aktos noteiktajiem kritērijiem, kompetentā iestāde rakstiski informē pieteikuma iesniedzēju par vajadzīgo papildu informāciju vai dokumentiem, nosakot pamatotu termiņu to sniegšanai. Termiņu, kas minēts 2. punktā, atliek līdz brīdim, kad kompetentā iestāde vai attiecīgās iestādes ir saņēmušas vajadzīgo papildu informāciju. Ja papildu informāciju vai dokumentus noliktajā termiņā neiesniedz, kompetentā iestāde pieteikumu var noraidīt.

6. pants

Vienotā atļauja

1.   Dalībvalstis izsniedz vienoto atļauju, izmantojot vienoto formu, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 1030/2002, un norāda ar darba atļauju saistīto informāciju saskaņā ar minētās regulas pielikuma a) sadaļas 7.5.–9. punktu.

Papildu informāciju, kas saistīta ar trešās valsts valstspiederīgā darba attiecībām (piemēram, darba devēja nosaukums un adrese, darba vieta, darba veids, darba laiks, atalgojums), dalībvalstis var norādīt papīra formātā vai arī šādus datus uzglabāt elektroniskā formātā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1030/2002 4. pantā un tās pielikuma a) sadaļas 16. punktā.

2.   Izsniedzot vienoto atļauju, dalībvalstis neizsniedz papildu atļaujas kā pierādījumu tam, ka ir atļauta piekļuve darba tirgum.

7. pants

Citiem nolūkiem, izņemot darbu, izsniegtas uzturēšanās atļaujas

1.   Izsniedzot uzturēšanās atļaujas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1030/2002, dalībvalstis norāda informāciju par atļauju strādāt neatkarīgi no atļaujas veida.

Papildu informāciju, kas saistīta ar trešās valsts valstspiederīgā darba attiecībām (piemēram, darba devēja nosaukums un adrese, darba vieta, darba veids, darba laiks, atalgojums), dalībvalstis var norādīt papīra formātā vai arī var šādus datus uzglabāt elektroniskā formātā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1030/2002 4. pantā un tās pielikuma a) sadaļas 16. punktā.

2.   Izsniedzot uzturēšanās atļaujas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1030/2002, dalībvalstis neizsniedz papildu atļaujas kā pierādījumu tam, ka ir atļauta piekļuve darba tirgum.

8. pants

Procesuālas garantijas

1.   Rakstiskajā paziņojumā sniedz pamatojumu par lēmumu, ar kuru noraida vienotās atļaujas izsniegšanas, grozīšanas vai atjaunošanas pieteikumu, vai lēmumu, ar kuru anulē vienoto atļauju, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti Savienības vai valsts tiesību aktos.

2.   Lēmumu, ar kuru noraida vienotās atļaujas izsniegšanas, grozīšanas vai atjaunošanas pieteikumu vai anulē vienoto atļauju, var apstrīdēt attiecīgās dalībvalsts tiesās saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Šā panta 1. punktā minētajā rakstiskajā paziņojumā norāda tiesu vai administratīvo iestādi, kurā attiecīgā persona var iesniegt pārsūdzību, un tās iesniegšanas termiņu.

3.   Pieteikumu var uzskatīt par nepieņemamu, pamatojoties uz tādu trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanas apjomu, kuri ierodas nodarbinātības nolūkā, un tādēļ tas nav jāizskata.

9. pants

Piekļuve informācijai

Pēc pieprasījuma dalībvalstis sniedz atbilstošu informāciju trešās valsts valstspiederīgajam un nākamajam darba devējam par pilnīgam pieteikumam nepieciešamajiem dokumentiem.

10. pants

Nodevas

Dalībvalstis atbilstīgā gadījumā var pieprasīt pieteikuma iesniedzējiem maksāt nodevas par pieteikumu apstrādāšanu saskaņā ar šo direktīvu. Šādu nodevu apmērs ir samērīgs, un to var noteikt atkarībā no faktiski sniegtajiem pakalpojumiem, lai veiktu pieteikumu apstrādi un atļauju izsniegšanu.

11. pants

Vienotās atļaujas piešķirtās tiesības

Ja vienotā atļauja izsniegta saskaņā ar valsts tiesību aktiem, atļaujas derīguma termiņa laikā tās turētājs ir tiesīgs vismaz:

| a) | ieceļot un uzturēties tās dalībvalsts teritorijā, kas izsniegusi vienoto atļauju, ar nosacījumu, ka atļaujas turētājs atbilst visām uzņemšanas prasībām saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

ieceļot un uzturēties tās dalībvalsts teritorijā, kas izsniegusi vienoto atļauju, ar nosacījumu, ka atļaujas turētājs atbilst visām uzņemšanas prasībām saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

| b) | brīvi piekļūt visai tās dalībvalsts teritorijai, kura ir izsniegusi vienoto atļauju, ievērojot ierobežojumus, kas noteikti valsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

b)

brīvi piekļūt visai tās dalībvalsts teritorijai, kura ir izsniegusi vienoto atļauju, ievērojot ierobežojumus, kas noteikti valsts tiesību aktos;

| c) | veikt īpašās nodarbinātības darbības, kas ir atļautas saskaņā ar vienoto atļauju atbilstīgi valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

c)

veikt īpašās nodarbinātības darbības, kas ir atļautas saskaņā ar vienoto atļauju atbilstīgi valsts tiesību aktiem;

| d) | saņemt informāciju par savām tiesībām, kas ir saistītas ar atļauju un piešķirtas ar šo direktīvu un/vai valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

d)

saņemt informāciju par savām tiesībām, kas ir saistītas ar atļauju un piešķirtas ar šo direktīvu un/vai valsts tiesību aktiem.

III   NODAĻA

TIESĪBAS UZ VIENLĪDZĪGU ATTIEKSMI

12. pants

Tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi

1.   Trešo valstu darba ņēmēji, kas ir minēti 3. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā, bauda ar tās dalībvalsts valstspiederīgajiem vienlīdzīgu attieksmi, kurā tie uzturas, šādās jomās:

| a) | darba apstākļi, tostarp atalgojums un atlaišana, kā arī drošība un veselības aizsardzība darba vietā; |
| --- | --- |

a)

darba apstākļi, tostarp atalgojums un atlaišana, kā arī drošība un veselības aizsardzība darba vietā;

| b) | biedrošanās brīvība, piederība organizācijai un dalība organizācijā, kas pārstāv darba ņēmējus vai darba devējus, vai jebkurā organizācijā, kuras locekļi ir konkrētu profesiju pārstāvji, tostarp šo organizāciju piešķirtās priekšrocības, neskarot valsts tiesību aktus par sabiedrisko kārtību un sabiedrības drošību; |
| --- | --- |

b)

biedrošanās brīvība, piederība organizācijai un dalība organizācijā, kas pārstāv darba ņēmējus vai darba devējus, vai jebkurā organizācijā, kuras locekļi ir konkrētu profesiju pārstāvji, tostarp šo organizāciju piešķirtās priekšrocības, neskarot valsts tiesību aktus par sabiedrisko kārtību un sabiedrības drošību;

| c) | izglītība un arodmācība; |
| --- | --- |

c)

izglītība un arodmācība;

| d) | diplomu, sertifikātu un citu profesionālo kvalifikāciju atzīšana saskaņā ar attiecīgajām valsts procedūrām; |
| --- | --- |

d)

diplomu, sertifikātu un citu profesionālo kvalifikāciju atzīšana saskaņā ar attiecīgajām valsts procedūrām;

| e) | sociālā nodrošinājuma jomas, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 883/2004; |
| --- | --- |

e)

sociālā nodrošinājuma jomas, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 883/2004;

| f) | nodokļu atvieglojumi, ja darba ņēmēju attiecīgajā dalībvalstī uzskata par pastāvīgo iedzīvotāju nodokļu maksāšanas nolūkā; |
| --- | --- |

f)

nodokļu atvieglojumi, ja darba ņēmēju attiecīgajā dalībvalstī uzskata par pastāvīgo iedzīvotāju nodokļu maksāšanas nolūkā;

| g) | piekļuve precēm un pakalpojumiem un preču piegāde un pakalpojumu sniegšana, kas pieejami sabiedrībai, tostarp mājokļa ieguves kārtība, kā noteikts valsts tiesību aktos, saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem neierobežojot līgumu slēgšanas brīvību; |
| --- | --- |

g)

piekļuve precēm un pakalpojumiem un preču piegāde un pakalpojumu sniegšana, kas pieejami sabiedrībai, tostarp mājokļa ieguves kārtība, kā noteikts valsts tiesību aktos, saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem neierobežojot līgumu slēgšanas brīvību;

| h) | konsultāciju pakalpojumi, ko sniedz nodarbinātības dienesti. |
| --- | --- |

h)

konsultāciju pakalpojumi, ko sniedz nodarbinātības dienesti.

2.   Dalībvalstis var ierobežot vienlīdzīgu attieksmi:

| a) | saistībā ar 1. punkta c) apakšpunktu:






  i) | nosakot, ka to piemēro tikai tiem trešās valsts darba ņēmējiem, kuri ir nodarbināti, vai tiem, kuri ir bijuši nodarbināti un ir reģistrēti kā bezdarbnieki; |
| --- | --- | --- |

a)

saistībā ar 1. punkta c) apakšpunktu:

i)

nosakot, ka to piemēro tikai tiem trešās valsts darba ņēmējiem, kuri ir nodarbināti, vai tiem, kuri ir bijuši nodarbināti un ir reģistrēti kā bezdarbnieki;

| ii) | to nepiemērojot tādu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri ir uzņemti šo valstu teritorijā saskaņā ar Direktīvu 2004/114/EK; |
| --- | --- |

ii)

to nepiemērojot tādu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri ir uzņemti šo valstu teritorijā saskaņā ar Direktīvu 2004/114/EK;

| iii) | to neattiecinot uz mācību stipendijām un uzturēšanās pabalstiem vai citām stipendijām un pabalstiem; |
| --- | --- |

iii)

to neattiecinot uz mācību stipendijām un uzturēšanās pabalstiem vai citām stipendijām un pabalstiem;

| iv) | nosakot īpašas prasības, tostarp attiecībā uz valodas prasmi un mācību maksas samaksu, saskaņā ar valsts tiesību aktiem par iespēju iegūt augstāko un pēcvidusskolas izglītību un profesionālo izglītību, kas nav tieši saistīta ar kādu īpašu nodarbinātības veidu; |
| --- | --- |

iv)

nosakot īpašas prasības, tostarp attiecībā uz valodas prasmi un mācību maksas samaksu, saskaņā ar valsts tiesību aktiem par iespēju iegūt augstāko un pēcvidusskolas izglītību un profesionālo izglītību, kas nav tieši saistīta ar kādu īpašu nodarbinātības veidu;

| b) | ierobežot saskaņā ar 1. punkta e) apakšpunktu noteiktās tiesības trešo valstu darba ņēmējiem, taču neierobežojot šādas tiesības attiecībā uz tiem trešo valstu darba ņēmējiem, kuri ir nodarbināti vai kuri ir bijuši nodarbināti vismaz sešus mēnešus un ir reģistrēti kā bezdarbnieki.
  Turklāt dalībvalstis var nolemt, ka 1. punkta e) apakšpunktu attiecībā uz ģimenes pabalstiem nepiemēro trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir atļauts strādāt dalībvalstu teritorijā laikposmā, kas nepārsniedz sešus mēnešus, trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri uzņemti studiju nolūkā, vai trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir atļauts strādāt, pamatojoties uz vīzu; |
| --- | --- |

b)

ierobežot saskaņā ar 1. punkta e) apakšpunktu noteiktās tiesības trešo valstu darba ņēmējiem, taču neierobežojot šādas tiesības attiecībā uz tiem trešo valstu darba ņēmējiem, kuri ir nodarbināti vai kuri ir bijuši nodarbināti vismaz sešus mēnešus un ir reģistrēti kā bezdarbnieki.

Turklāt dalībvalstis var nolemt, ka 1. punkta e) apakšpunktu attiecībā uz ģimenes pabalstiem nepiemēro trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir atļauts strādāt dalībvalstu teritorijā laikposmā, kas nepārsniedz sešus mēnešus, trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri uzņemti studiju nolūkā, vai trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir atļauts strādāt, pamatojoties uz vīzu;

| c) | saskaņā ar 1. punkta f) apakšpunktu attiecībā uz nodokļu atvieglojumiem, ierobežojot to piemērošanu gadījumos, kad to trešās valsts darba ņēmēja ģimenes locekļu, kuriem viņš ir pieprasījis pabalstus, reģistrētā vai parastā dzīvesvieta atrodas attiecīgās dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar 1. punkta f) apakšpunktu attiecībā uz nodokļu atvieglojumiem, ierobežojot to piemērošanu gadījumos, kad to trešās valsts darba ņēmēja ģimenes locekļu, kuriem viņš ir pieprasījis pabalstus, reģistrētā vai parastā dzīvesvieta atrodas attiecīgās dalībvalsts teritorijā;

| d) | saistībā ar 1. punkta g) apakšpunktu:






  i) | ierobežojot tās piemērošanu attiecībā uz nodarbinātiem trešo valstu darba ņēmējiem; |
| --- | --- | --- |

d)

saistībā ar 1. punkta g) apakšpunktu:

i)

ierobežojot tās piemērošanu attiecībā uz nodarbinātiem trešo valstu darba ņēmējiem;

| ii) | ierobežojot piekļuvi mājokļiem. |
| --- | --- |

ii)

ierobežojot piekļuvi mājokļiem.

3.   Šā panta 1. punktā noteiktās tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi neskar dalībvalsts tiesības anulēt vai atteikties atjaunot uzturēšanās atļauju, kas izsniegta saskaņā ar šo direktīvu, uzturēšanās atļauju, kas izsniegta citā nolūkā, nevis darbam, vai jebkuru citu atļauju strādāt kādā dalībvalstī.

4.   Trešo valstu darba ņēmēji, kuri pārceļas uz trešo valsti, vai šādu darba ņēmēju apgādību zaudējušas personas, kuras uzturas trešā valstī un kuru tiesības izriet no šāda darba ņēmēja statusa, saņem obligātās pensijas saistībā ar vecumu, invaliditāti un nāvi, pamatojoties uz šo darba ņēmēju iepriekšēju nodarbinātību un kārtību, kas minēta Regulas (EK) Nr. 883/2004 3. pantā, ar tādiem pašiem nosacījumiem un tādām pašām likmēm, kādas piemēro attiecīgo dalībvalstu valstspiederīgajiem, kad tie pārceļas uz trešo valsti.

IV   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

13. pants

Labvēlīgāki noteikumi

1.   Šo direktīvu piemēro, neskarot labvēlīgākus noteikumus:

| a) | Savienības tiesību aktos, tostarp divpusējos un daudzpusējos nolīgumos, kas noslēgti starp Savienību vai starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un vienu vai vairākām trešām valstīm, no otras puses; un |
| --- | --- |

a)

Savienības tiesību aktos, tostarp divpusējos un daudzpusējos nolīgumos, kas noslēgti starp Savienību vai starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un vienu vai vairākām trešām valstīm, no otras puses; un

| b) | divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, kas noslēgti starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām trešām valstīm. |
| --- | --- |

b)

divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, kas noslēgti starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām trešām valstīm.

2.   Šī direktīva neskar dalībvalstu tiesības pieņemt vai uzturēt spēkā noteikumus, kas ir labvēlīgāki personām, uz kurām tā attiecas.

14. pants

Informācija plašākai sabiedrībai

Katra dalībvalsts sabiedrībai dara pieejamu regulāri atjauninātu informācijas kopumu par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu un uzturēšanos dalībvalsts teritorijā darba nolūkā.

15. pants

Ziņojumi

1.   Regulāri un pirmo reizi līdz 2016. gada 25. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu dalībvalstīs un ierosina grozījumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem.

2.   Katru gadu un pirmo reizi līdz 2014. gada 25. decembrim dalībvalstis saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 862/2007 (2007. gada 11. jūlijs) par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību (19) paziņo Komisijai statistikas datus par trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem iepriekšējā kalendārā gada laikā ir piešķirtas vienotās atļaujas.

16. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka līdz 2013. gada 25. decembrim stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai ievērotu šo direktīvu. Dalībvalstis šo noteikumu tekstus tūlīt dara zināmus Komisijai.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstīs nosaka, kādā veidā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

17. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

18. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā, 2011. gada 13. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. SZPUNAR

---

(1)  OV C 27, 3.2.2009., 114. lpp.

1

(2)  OV C 257, 9.10.2008., 20. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 24. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2011. gada 24. novembra nostāja pirmajā lasījumā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2011. gada 13. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.

4

(5)  OV L 16, 23.1.2004., 44. lpp.

5

(6)  OV L 157, 15.6.2002., 1. lpp.

6

(7)  OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.

7

(8)  OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

8

(9)  OV L 251, 3.10.2003., 12. lpp.

9

(10)  OV L 375, 23.12.2004., 12. lpp.

10

(11)  OV L 289, 3.11.2005., 15. lpp.

11

(12)  OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.

12

(13)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

13

(14)  OV L 344, 29.12.2010., 1. lpp.

14

(15)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

15

(16)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

16

(17)  OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.

17

(18)  OV L 304, 30.9.2004., 12. lpp.

18

(19)  OV L 199, 31.7.2007., 23. lpp.

19

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/10

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1375/2011

(2011. gada 22. decembris),

ar kuru īsteno 2. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, un ar kuru atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 687/2011

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vēra Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2580/2001 (2001. gada 27. decembris) par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 28. jūlijā pieņēma Īstenošanas regulu (ES) Nr. 687/2011 (2), ar kuru īsteno Regulas (EK) Nr. 2580/2001 2. panta 3. punktu, izveidojot atjauninātu to personu, grupu un vienību sarakstu, kurām piemēro Regulu (EK) Nr. 2580/2001. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 28. jūlijā pieņēma Īstenošanas regulu (ES) Nr. 687/2011 (2), ar kuru īsteno Regulas (EK) Nr. 2580/2001 2. panta 3. punktu, izveidojot atjauninātu to personu, grupu un vienību sarakstu, kurām piemēro Regulu (EK) Nr. 2580/2001.

| (2) | Padome praktisko iespēju robežās katrai personai, grupai un vienībai ir sniegusi paziņojumu par iemesliem, paskaidrojot, kāpēc tās ir uzskaitītas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 687/2011. |
| --- | --- |

(2)

Padome praktisko iespēju robežās katrai personai, grupai un vienībai ir sniegusi paziņojumu par iemesliem, paskaidrojot, kāpēc tās ir uzskaitītas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 687/2011.

| (3) | Publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), Padome informēja Īstenošanas regulā (ES) Nr. 687/2011 uzskaitītās personas, grupas un vienības, ka ir nolēmusi arī turpmāk atstāt tās sarakstā. Padome arī paziņoja attiecīgajām personām, grupām un vienībām, ka ir iespējams pieprasīt paziņojumu par Padomes iemesliem, kādēļ tās iekļautas sarakstā, ja tās vēl nav tādu saņēmušas. Dažu personu un grupu gadījumā bija pieejams grozīts paziņojums par iemesliem. |
| --- | --- |

(3)

Publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), Padome informēja Īstenošanas regulā (ES) Nr. 687/2011 uzskaitītās personas, grupas un vienības, ka ir nolēmusi arī turpmāk atstāt tās sarakstā. Padome arī paziņoja attiecīgajām personām, grupām un vienībām, ka ir iespējams pieprasīt paziņojumu par Padomes iemesliem, kādēļ tās iekļautas sarakstā, ja tās vēl nav tādu saņēmušas. Dažu personu un grupu gadījumā bija pieejams grozīts paziņojums par iemesliem.

| (4) | Padome pilnībā pārskatīja to personu, grupu un vienību sarakstu, kurām piemēro Regulu (EK) Nr. 2580/2001, kā prasīts minētās regulas 2. panta 3. punktā. To darot, Padome ņēma vērā komentārus, ko tai bija iesniegušas attiecīgās personas, grupas un vienības. |
| --- | --- |

(4)

Padome pilnībā pārskatīja to personu, grupu un vienību sarakstu, kurām piemēro Regulu (EK) Nr. 2580/2001, kā prasīts minētās regulas 2. panta 3. punktā. To darot, Padome ņēma vērā komentārus, ko tai bija iesniegušas attiecīgās personas, grupas un vienības.

| (5) | Padome ir secinājusi, ka personas, grupas un vienības, kas uzskaitītas šīs regulas pielikumā, ir bijušas iesaistītas terora aktos nozīmē, kas paredzēta 1. panta 2. un 3. punktā Padomes Kopējā nostājā 2001/931/KĀDP (2001. gada 27. decembris) par konkrētu pasākumu īstenošanu cīņā pret terorismu (4), ka attiecībā uz tām lēmumu ir pieņēmusi kompetenta iestāde minētās kopējās nostājas 1. panta 4. punkta nozīmē un ka tādēļ tām būtu jāturpina piemērot īpašus ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2580/2001. |
| --- | --- |

(5)

Padome ir secinājusi, ka personas, grupas un vienības, kas uzskaitītas šīs regulas pielikumā, ir bijušas iesaistītas terora aktos nozīmē, kas paredzēta 1. panta 2. un 3. punktā Padomes Kopējā nostājā 2001/931/KĀDP (2001. gada 27. decembris) par konkrētu pasākumu īstenošanu cīņā pret terorismu (4), ka attiecībā uz tām lēmumu ir pieņēmusi kompetenta iestāde minētās kopējās nostājas 1. panta 4. punkta nozīmē un ka tādēļ tām būtu jāturpina piemērot īpašus ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 2580/2001.

| (6) | Attiecīgi būtu jāatjaunina to personu, grupu un vienību saraksts, kurām piemēro Regulu (EK) Nr. 2580/2001, un jāatceļ Īstenošanas regula (ES) Nr. 687/2011, |
| --- | --- |

(6)

Attiecīgi būtu jāatjaunina to personu, grupu un vienību saraksts, kurām piemēro Regulu (EK) Nr. 2580/2001, un jāatceļ Īstenošanas regula (ES) Nr. 687/2011,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2580/2001 2. panta 3. punktā iekļauto sarakstu aizstāj ar sarakstu šīs regulas pielikumā.

2. pants

Ar šo atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 687/2011.

3. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 22. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OV L 344, 28.12.2001., 70. lpp.

1

(2)  OV L 188, 19.7.2011., 2. lpp.

2

(3)  OV C 212, 19.7.2011., 20. lpp.

3

(4)  OV L 344, 28.12.2001., 93. lpp.

4

---

PIELIKUMS

To personu, grupu un vienību saraksts, kas minēts 1. pantā

1.   PERSONAS

| 1. | ABDOLLAHI Hamed (pazīstams arī kā Mustafa Abdullahi), dzimis 1960. gada 11. augustā Irānā. Pase Nr.: D9004878 |
| --- | --- |

1.

ABDOLLAHI Hamed (pazīstams arī kā Mustafa Abdullahi), dzimis 1960. gada 11. augustā Irānā. Pase Nr.: D9004878

| 2. | ABOU, Rabah Naami (pazīstams arī kā Naami Hamza, Mihoubi Faycal, Fiellah Ahmed Dafri Rèmi Lahdi), dzimis 1.2.1966. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

2.

ABOU, Rabah Naami (pazīstams arī kā Naami Hamza, Mihoubi Faycal, Fiellah Ahmed Dafri Rèmi Lahdi), dzimis 1.2.1966. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 3. | ABOUD, Maisi (pazīstams arī kā Šveices Abderrahmane), dzimis 17.10.1964. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

3.

ABOUD, Maisi (pazīstams arī kā Šveices Abderrahmane), dzimis 17.10.1964. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 4. | AL – NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, dzimis Al Ihsa (Saūda Arābija), Saūda Arābijas pilsonis |
| --- | --- |

4.

AL – NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, dzimis Al Ihsa (Saūda Arābija), Saūda Arābijas pilsonis

| 5. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, dzimis 16.10.1966.Tarut (Saūda Arābija), Saūda Arābijas pilsonis |
| --- | --- |

5.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, dzimis 16.10.1966.Tarut (Saūda Arābija), Saūda Arābijas pilsonis

| 6. | ARBABSIAR Manssor (pazīstams arī kā Mansour Arbabsiar), dzimis 1955. gada 6. vai 15. martā Irānā. Irānas un ASV pilsonis. Pase: C2002515 (Irāna); Pase: 477845448 (ASV). Personas apliecība Nr.: 07442833, derīguma termiņš: 2016. gada 15. marts (ASV transportlīdzekļa vadītāja apliecība) |
| --- | --- |

6.

ARBABSIAR Manssor (pazīstams arī kā Mansour Arbabsiar), dzimis 1955. gada 6. vai 15. martā Irānā. Irānas un ASV pilsonis. Pase: C2002515 (Irāna); Pase: 477845448 (ASV). Personas apliecība Nr.: 07442833, derīguma termiņš: 2016. gada 15. marts (ASV transportlīdzekļa vadītāja apliecība)

| 7. | ARIOUA, Kamel (pazīstams arī kā Lamine Kamel), dzimis 18.8.1969. Konstantīnā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

7.

ARIOUA, Kamel (pazīstams arī kā Lamine Kamel), dzimis 18.8.1969. Konstantīnā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 8. | ASLI, Mohamed (pazīstams arī kā Dahmane Mohamed), dzimis 13.5.1975.Ain Taya (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

8.

ASLI, Mohamed (pazīstams arī kā Dahmane Mohamed), dzimis 13.5.1975.Ain Taya (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 9. | ASLI, Rabah, dzimis 13.5.1975.Ain Taya (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

9.

ASLI, Rabah, dzimis 13.5.1975.Ain Taya (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 10. | BOUYERI, Mohammed (pazīstams arī kā Abu ZUBAIR, SOBIAR, Abu ZOUBAIR), dzimis 8.3.1978. Amsterdamā (Nīderlande) – "Hofstadgroep" loceklis |
| --- | --- |

10.

BOUYERI, Mohammed (pazīstams arī kā Abu ZUBAIR, SOBIAR, Abu ZOUBAIR), dzimis 8.3.1978. Amsterdamā (Nīderlande) – "Hofstadgroep" loceklis

| 11. | DARIB, Noureddine (pazīstams arī kā Carreto, Zitoun Mourad), dzimis 1.2.1972. Alžīrijā – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

11.

DARIB, Noureddine (pazīstams arī kā Carreto, Zitoun Mourad), dzimis 1.2.1972. Alžīrijā – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 12. | DJABALI, Abderrahmane (pazīstams arī kā Touil), dzimis 1.6.1970. Alžīrijā – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

12.

DJABALI, Abderrahmane (pazīstams arī kā Touil), dzimis 1.6.1970. Alžīrijā – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 13. | FAHAS, Sofiane Yacine, dzimis 10.9.1971. Alžīrā (Alžīrija) – "al-Takfir" un "al-Hijra" loceklis |
| --- | --- |

13.

FAHAS, Sofiane Yacine, dzimis 10.9.1971. Alžīrā (Alžīrija) – "al-Takfir" un "al-Hijra" loceklis

| 14. | IZZ – AL – DIN, Hasan (pazīstams arī kā GARBAYA, AHMED, SA – ID, SALWWAN, Samir), libānietis, dzimis 1963. gadā Libānā, Libānas pilsonis |
| --- | --- |

14.

IZZ – AL – DIN, Hasan (pazīstams arī kā GARBAYA, AHMED, SA – ID, SALWWAN, Samir), libānietis, dzimis 1963. gadā Libānā, Libānas pilsonis

| 15. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (pazīstams arī kā ALI, Salem, BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, HENIN, Ashraf Refaat Nabith, WADOOD, Khalid Adbul), dzimis 14.4.1965. vai 1.3.1964. Pakistānā, pase Nr. 488555 |
| --- | --- |

15.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (pazīstams arī kā ALI, Salem, BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, HENIN, Ashraf Refaat Nabith, WADOOD, Khalid Adbul), dzimis 14.4.1965. vai 1.3.1964. Pakistānā, pase Nr. 488555

| 16. | MOKTARI, Fateh, (pazīstams arī kā Ferdi Omar), dzimis 26.12.1974. Huseindejā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

16.

MOKTARI, Fateh, (pazīstams arī kā Ferdi Omar), dzimis 26.12.1974. Huseindejā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 17. | NOUARA, Farid, dzimis 25.11.1973. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

17.

NOUARA, Farid, dzimis 25.11.1973. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 18. | RESSOUS, Hoari (pazīstams arī kā Hallasa Farid), dzimis 11.9.1968. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

18.

RESSOUS, Hoari (pazīstams arī kā Hallasa Farid), dzimis 11.9.1968. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 19. | SEDKAOUI, Noureddine (pazīstams arī kā Nounou), dzimis 23.6.1963. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

19.

SEDKAOUI, Noureddine (pazīstams arī kā Nounou), dzimis 23.6.1963. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 20. | SELMANI, Abdelghani (pazīstams arī kā Gano), dzimis 14.6.1974. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

20.

SELMANI, Abdelghani (pazīstams arī kā Gano), dzimis 14.6.1974. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 21. | SENOUCI, Sofiane, dzimis 15.4.1971. Huseindejā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

21.

SENOUCI, Sofiane, dzimis 15.4.1971. Huseindejā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 22. | SHAHLAI Abdul Reza (pazīstams arī kā Abdol Reza Shala'i, Abd-al Reza Shalai, Abdorreza Shahlai, Abdolreza Shahla'i, Abdul-Reza Shahlaee, Hajj Yusef, Haji Yusif, Hajji Yasir, Hajji Yusif, un Yusuf Abu-al-Karkh), dzimis aptuveni 1957. gadā Irānā. Adreses: (1) Kermanshah, Irāna, (2) Mehran militārā bāze, Ilam (Ilāmas) province, Irāna. |
| --- | --- |

22.

SHAHLAI Abdul Reza (pazīstams arī kā Abdol Reza Shala'i, Abd-al Reza Shalai, Abdorreza Shahlai, Abdolreza Shahla'i, Abdul-Reza Shahlaee, Hajj Yusef, Haji Yusif, Hajji Yasir, Hajji Yusif, un Yusuf Abu-al-Karkh), dzimis aptuveni 1957. gadā Irānā. Adreses: (1) Kermanshah, Irāna, (2) Mehran militārā bāze, Ilam (Ilāmas) province, Irāna.

| 23. | SHAKURI Ali Gholam, dzimis aptuveni 1965. gadā Teherānā, Irānā. |
| --- | --- |

23.

SHAKURI Ali Gholam, dzimis aptuveni 1965. gadā Teherānā, Irānā.

| 24. | SOLEIMANI Qasem (pazīstams arī kā Ghasem Soleymani, Qasmi Sulayman, Qasem Soleymani, Qasem Solaimani, Qasem Salimani, Qasem Solemani, Qasem Sulaimani un Qasem Sulemani), dzimis 1957. gada 11. martā Irānā. Irānas valstspiederīgais. Pase: 008827 (Irānas diplomātiskā pase), izdota 1999. gadā. Pakāpe: ģenerālmajors. |
| --- | --- |

24.

SOLEIMANI Qasem (pazīstams arī kā Ghasem Soleymani, Qasmi Sulayman, Qasem Soleymani, Qasem Solaimani, Qasem Salimani, Qasem Solemani, Qasem Sulaimani un Qasem Sulemani), dzimis 1957. gada 11. martā Irānā. Irānas valstspiederīgais. Pase: 008827 (Irānas diplomātiskā pase), izdota 1999. gadā. Pakāpe: ģenerālmajors.

| 25. | TINGUALI, Mohammed (pazīstams arī kā Mouh di Kouba), dzimis 21.4.1964. Blidā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

25.

TINGUALI, Mohammed (pazīstams arī kā Mouh di Kouba), dzimis 21.4.1964. Blidā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 26. | WALTERS, Jason Theodore James (pazīstams arī kā Abdullah, David), dzimis 6.3.1985. Amersfortā (Nīderlande), pase (Nīderlandes) Nr. NE8146378 – "Hofstadgroep" loceklis |
| --- | --- |

26.

WALTERS, Jason Theodore James (pazīstams arī kā Abdullah, David), dzimis 6.3.1985. Amersfortā (Nīderlande), pase (Nīderlandes) Nr. NE8146378 – "Hofstadgroep" loceklis

2.   GRUPAS UN VIENĪBAS

| 1. | "Abu Nidal organizācija" – "ANO" (pazīstama arī kā "Fatah Revolucionārā padome", "Arābu Revolucionārās brigādes", "Melnais Septembris", "Musulmaņu sociālistu revolucionāra organizācija") |
| --- | --- |

1.

"Abu Nidal organizācija" – "ANO" (pazīstama arī kā "Fatah Revolucionārā padome", "Arābu Revolucionārās brigādes", "Melnais Septembris", "Musulmaņu sociālistu revolucionāra organizācija")

| 2. | "Al-Aqsa mocekļu brigāde" |
| --- | --- |

2.

"Al-Aqsa mocekļu brigāde"

| 3. | "Al-Aqsa e.V." |
| --- | --- |

3.

"Al-Aqsa e.V."

| 4. | "Al – Takfir" un "Al – Hijra" |
| --- | --- |

4.

"Al – Takfir" un "Al – Hijra"

| 5. | "Babbar Khalsa" |
| --- | --- |

5.

"Babbar Khalsa"

| 6. | "Filipīnu Komunistiskā partija", tostarp "Jaunā tautas armija" – "NPA", Filipīnas |
| --- | --- |

6.

"Filipīnu Komunistiskā partija", tostarp "Jaunā tautas armija" – "NPA", Filipīnas

| 7. | "Gama'a al – Islamiyya" (pazīstama arī kā "Al – Gama'a al – Islamiyya" ("Islāma grupa" – "IG") |
| --- | --- |

7.

"Gama'a al – Islamiyya" (pazīstama arī kā "Al – Gama'a al – Islamiyya" ("Islāma grupa" – "IG")

| 8. | "İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi" – "IBDA-C" ("Lielā Islāma Austrumu cīnītāju fronte" |
| --- | --- |

8.

"İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi" – "IBDA-C" ("Lielā Islāma Austrumu cīnītāju fronte"

| 9. | "Hamas", tostarp "Hamas – Izz al – Din al – Qassem" |
| --- | --- |

9.

"Hamas", tostarp "Hamas – Izz al – Din al – Qassem"

| 10. | "Hizbul Mujahideen" – "HM" |
| --- | --- |

10.

"Hizbul Mujahideen" – "HM"

| 11. | "Hofstadgroep" |
| --- | --- |

11.

"Hofstadgroep"

| 12. | "Holy Land Foundation for Relief and Development" |
| --- | --- |

12.

"Holy Land Foundation for Relief and Development"

| 13. | "International Sikh Youth Federation" – "ISYF" |
| --- | --- |

13.

"International Sikh Youth Federation" – "ISYF"

| 14. | "Khalistan Zindabad Force" – "KZF" |
| --- | --- |

14.

"Khalistan Zindabad Force" – "KZF"

| 15. | "Kurdistan Workers' Party""PKK" (pazīstama arī kā "KADEK", "KONGRA-GEL") |
| --- | --- |

15.

"Kurdistan Workers' Party""PKK" (pazīstama arī kā "KADEK", "KONGRA-GEL")

| 16. | "Liberation Tigers of Tamil Eelam" – "LTTE" |
| --- | --- |

16.

"Liberation Tigers of Tamil Eelam" – "LTTE"

| 17. | "Ejército de Liberación Nacional" ("Nacionālā atbrīvošanās armija") |
| --- | --- |

17.

"Ejército de Liberación Nacional" ("Nacionālā atbrīvošanās armija")

| 18. | "Palestīniešu Islāma Jihad" – "PIJ" |
| --- | --- |

18.

"Palestīniešu Islāma Jihad" – "PIJ"

| 19. | "Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte" – "PFLP" |
| --- | --- |

19.

"Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte" – "PFLP"

| 20. | "Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte – virsvadība" (pazīstama arī kā "PFLP – virsvadība") |
| --- | --- |

20.

"Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte – virsvadība" (pazīstama arī kā "PFLP – virsvadība")

| 21. | "Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia" – "FARC" ("Kolumbijas revolucionārie armijas spēki") |
| --- | --- |

21.

"Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia" – "FARC" ("Kolumbijas revolucionārie armijas spēki")

| 22. | "Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi" – "DHKP/C", (pazīstama arī kā "Devrimci Sol" ("Revolucionāri kreisie"), Dev Sol) ("Revolucionārā Tautas atbrīvošanās armija/fronte/partija") |
| --- | --- |

22.

"Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi" – "DHKP/C", (pazīstama arī kā "Devrimci Sol" ("Revolucionāri kreisie"), Dev Sol) ("Revolucionārā Tautas atbrīvošanās armija/fronte/partija")

| 23. | "Sendero Luminoso" – "SL" ("Mirdzošā taka") |
| --- | --- |

23.

"Sendero Luminoso" – "SL" ("Mirdzošā taka")

| 24. | "Stichting Al Aqsa" (pazīstama arī kā "Stichting Al Aqsa Nederland", "Al Aqsa Nederland") |
| --- | --- |

24.

"Stichting Al Aqsa" (pazīstama arī kā "Stichting Al Aqsa Nederland", "Al Aqsa Nederland")

| 25. | "Teyrbazen Azadiya Kurdistan" – "TAK" (pazīstama arī kā "Kurdistan Freedom Falcons", “Kurdistan Freedom Hawks”) |
| --- | --- |

25.

"Teyrbazen Azadiya Kurdistan" – "TAK" (pazīstama arī kā "Kurdistan Freedom Falcons", “Kurdistan Freedom Hawks”)

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1376/2011

(2011. gada 20. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Mongeta del Ganxet (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Mongeta del Ganxet ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Mongeta del Ganxet ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 20. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 124, 27.4.2011., 16. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

SPĀNIJA

Mongeta del Ganxet (ACVN)

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/16

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1377/2011

(2011. gada 20. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Salva Cremasco (ACVN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu “Salva Cremasco” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu “Salva Cremasco” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 20. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 124, 27.4.2011., 20. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.3. grupa.   Siers

ITĀLIJA

Salva Cremasco (ACVN)

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/18

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1378/2011

(2011. gada 20. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Rheinisches Apfelkraut (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Vācijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Rheinisches Apfelkraut ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Vācijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Rheinisches Apfelkraut ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 20. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 129, 30.4.2011., 23. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

VĀCIJA

Rheinisches Apfelkraut (AĢIN)

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/20

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1379/2011

(2011. gada 20. decembris),

ar ko groza Regulas (EK) Nr. 382/2008, (ES) Nr. 1178/2010 un (ES) Nr. 90/2011 attiecībā uz KN kodiem un lauksaimniecības produktu nomenklatūras produktu kodiem eksporta kompensāciju piešķiršanai liellopu un teļa gaļas un olu un mājputnu gaļas nozarē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 134. pantu, 161. panta 3. punktu, 170. pantu un 192. panta 2. punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 382/2008 (2), (ES) Nr. 1178/2010 (3) un (ES) Nr. 90/2011 (4) nosaka eksporta licenču sistēmas noteikumus saistībā ar eksporta kompensāciju piešķiršanu attiecīgi liellopu un teļa gaļas un olu un mājputnu gaļas nozarē. Šīs regulas atsaucas uz KN kodiem un lauksaimniecības produktu nomenklatūras produktu kodiem eksporta kompensāciju piešķiršanai, lai norādītu produktus, par kuriem ir vai nav jāuzrāda eksporta licence gadījumos, kad ir pieprasīta eksporta kompensācija. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 382/2008 (2), (ES) Nr. 1178/2010 (3) un (ES) Nr. 90/2011 (4) nosaka eksporta licenču sistēmas noteikumus saistībā ar eksporta kompensāciju piešķiršanu attiecīgi liellopu un teļa gaļas un olu un mājputnu gaļas nozarē. Šīs regulas atsaucas uz KN kodiem un lauksaimniecības produktu nomenklatūras produktu kodiem eksporta kompensāciju piešķiršanai, lai norādītu produktus, par kuriem ir vai nav jāuzrāda eksporta licence gadījumos, kad ir pieprasīta eksporta kompensācija.

| (2) | I pielikums Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (5) ir grozīts ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1006/2011 (6). |
| --- | --- |

(2)

I pielikums Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (5) ir grozīts ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1006/2011 (6).

| (3) | Komisijas 1987. gada 17. decembra Regula (EEK) Nr. 3846/87, ar ko izveido lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām (7), ir grozīta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1334/2011 (8). |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 1987. gada 17. decembra Regula (EEK) Nr. 3846/87, ar ko izveido lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām (7), ir grozīta ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1334/2011 (8).

| (4) | Attiecīgi Regulās (EK) Nr. 382/2008, (ES) Nr. 1178/2010 un (ES) Nr. 90/2011 KN kodi un produktu kodi jāpielāgo tiem kodiem, kas lietoti I pielikumā Regulā (EEK) Nr. 2658/87, kas grozīta ar Regulu (ES) Nr. 1006/2011, un Regulā (EEK) Nr. 3846/87, kas grozīta ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 1334/2011. |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgi Regulās (EK) Nr. 382/2008, (ES) Nr. 1178/2010 un (ES) Nr. 90/2011 KN kodi un produktu kodi jāpielāgo tiem kodiem, kas lietoti I pielikumā Regulā (EEK) Nr. 2658/87, kas grozīta ar Regulu (ES) Nr. 1006/2011, un Regulā (EEK) Nr. 3846/87, kas grozīta ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 1334/2011.

| (5) | Arī Regulā (EK) Nr. 382/2008 lietoti KN kodi saistībā ar importa licencēm. Konsekvences labad ir lietderīgi mainīt arī šos kodus. |
| --- | --- |

(5)

Arī Regulā (EK) Nr. 382/2008 lietoti KN kodi saistībā ar importa licencēm. Konsekvences labad ir lietderīgi mainīt arī šos kodus.

| (6) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 382/2008, (ES) Nr. 1178/2010 un (ES) Nr. 90/2011. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 382/2008, (ES) Nr. 1178/2010 un (ES) Nr. 90/2011.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 382/2008 groza šādi:

| 1) | regulas 2. panta 2. punktā tekstu “KN kodiem 0102 90 05 līdz 0102 90 49” aizstāj ar tekstu “KN kodiem 0102 29 10 līdz 0102 29 49, ex 0102 39 10 svaram, kas nepārsniedz 300 kg, un ex 0102 90 91 svaram, kas nepārsniedz 300 kg”; |
| --- | --- |

1)

regulas 2. panta 2. punktā tekstu “KN kodiem 0102 90 05 līdz 0102 90 49” aizstāj ar tekstu “KN kodiem 0102 29 10 līdz 0102 29 49, ex 0102 39 10 svaram, kas nepārsniedz 300 kg, un ex 0102 90 91 svaram, kas nepārsniedz 300 kg”;

| 2) | regulas 10. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta a) apakšpunktā tekstu “KN kodam 0102 10” aizstāj ar tekstu “KN kodiem 0102 21, 0102 31 00 un 0102 90 20” un tekstu “KN kodiem 0102 90 un ex 1602” aizstāj ar tekstu “KN kodiem 0102 29, 0102 39 10, 0102 90 91 un ex 1602”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 10. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta a) apakšpunktā tekstu “KN kodam 0102 10” aizstāj ar tekstu “KN kodiem 0102 21, 0102 31 00 un 0102 90 20” un tekstu “KN kodiem 0102 90 un ex 1602” aizstāj ar tekstu “KN kodiem 0102 29, 0102 39 10, 0102 90 91 un ex 1602”;

| b) | panta 2. punkta a) apakšpunktā tekstu “KN kodam 0102 10” aizstāj ar tekstu “KN kodiem 0102 21, 0102 31 00 un 0102 90 20”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punkta a) apakšpunktā tekstu “KN kodam 0102 10” aizstāj ar tekstu “KN kodiem 0102 21, 0102 31 00 un 0102 90 20”;

| c) | panta 3. punktā tekstu “KN kodam 0102 10” aizstāj ar tekstu “KN kodiem 0102 21, 0102 31 00 un 0102 90 20”; |
| --- | --- |

c)

panta 3. punktā tekstu “KN kodam 0102 10” aizstāj ar tekstu “KN kodiem 0102 21, 0102 31 00 un 0102 90 20”;

| 3) | minētās regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikumu; |
| --- | --- |

3)

minētās regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikumu;

| 4) | regulas V pielikuma produktu kategoriju pirmo grupu aizstāj ar šādu:






  “Produkta kategorija | KN kods |
| --- | --- | --- |
| 110. | 0102 29 10, ex 0102 39 10 svaram, kas nepārsniedz 80 kg, un ex 0102 90 91 svaram, kas nepārsniedz 80 kg |
| 120. | 0102 29 21, un 0102 29 29, ex 0102 39 10 svaram, kas pārsniedz 80 kg, bet nepārsniedz 160 kg, un ex 0102 90 91 svaram, kas pārsniedz 80 kg, bet nepārsniedz 160 kg |
| 130. | 0102 29 41, un 0102 29 49, ex 0102 39 10 svaram, kas pārsniedz 160 kg, bet nepārsniedz 300 kg, un ex 0102 90 91 svaram, kas pārsniedz 160 kg, bet nepārsniedz 300 kg |
| 140. | 0102 29 51 līdz 0102 29 99, ex 0102 39 10 svaram, kas pārsniedz 300 kg, un ex 0102 90 91 svaram, kas pārsniedz 300 kg”; |

4)

regulas V pielikuma produktu kategoriju pirmo grupu aizstāj ar šādu:

“Produkta kategorija

KN kods

110.

0102 29 10, ex 0102 39 10 svaram, kas nepārsniedz 80 kg, un ex 0102 90 91 svaram, kas nepārsniedz 80 kg

120.

0102 29 21, un 0102 29 29, ex 0102 39 10 svaram, kas pārsniedz 80 kg, bet nepārsniedz 160 kg, un ex 0102 90 91 svaram, kas pārsniedz 80 kg, bet nepārsniedz 160 kg

130.

0102 29 41, un 0102 29 49, ex 0102 39 10 svaram, kas pārsniedz 160 kg, bet nepārsniedz 300 kg, un ex 0102 90 91 svaram, kas pārsniedz 160 kg, bet nepārsniedz 300 kg

140.

0102 29 51 līdz 0102 29 99, ex 0102 39 10 svaram, kas pārsniedz 300 kg, un ex 0102 90 91 svaram, kas pārsniedz 300 kg”;

| (5) | regulas VI pielikuma produktu kategoriju pirmo grupu aizstāj ar šādu:






  “Kategorija | Produkta kods |
| --- | --- | --- |
| 011. | 0102 21 10 9140, 0102 21 30 9140, 0102 31 00 9100, 0102 90 20 9100, 0102 31 00 9200 un 0102 90 20 9200 |
| 021. | 0102 21 10 9150, 0102 21 30 9150, 0102 21 90 9120, 0102 31 00 9150, 0102 31 00 9250, 0102 31 00 9300, 0102 90 20 9150, 0102 90 20 9250 un 0102 90 20 9300 |
| 031. | 0102 29 91 9000, 0102 39 10 9350 un 0102 90 91 9350 |
| 041. | 0102 29 41 9100, 0102 29 51 9000, 0102 29 59 9000, 0102 29 61 9000, 0102 29 69 9000, 0102 29 99 9000, 0102 39 10 9100, 0102 39 10 9150, 0102 39 10 9200, 0102 39 10 9250, 0102 39 10 9400, 0102 90 91 9100, 0102 90 91 9150, 0102 90 91 9200, 0102 90 91 9250, 0102 90 91 9300 un 0102 90 91 9400”. |

(5)

regulas VI pielikuma produktu kategoriju pirmo grupu aizstāj ar šādu:

“Kategorija

Produkta kods

011.

0102 21 10 9140, 0102 21 30 9140, 0102 31 00 9100, 0102 90 20 9100, 0102 31 00 9200 un 0102 90 20 9200

021.

0102 21 10 9150, 0102 21 30 9150, 0102 21 90 9120, 0102 31 00 9150, 0102 31 00 9250, 0102 31 00 9300, 0102 90 20 9150, 0102 90 20 9250 un 0102 90 20 9300

031.

0102 29 91 9000, 0102 39 10 9350 un 0102 90 91 9350

041.

0102 29 41 9100, 0102 29 51 9000, 0102 29 59 9000, 0102 29 61 9000, 0102 29 69 9000, 0102 29 99 9000, 0102 39 10 9100, 0102 39 10 9150, 0102 39 10 9200, 0102 39 10 9250, 0102 39 10 9400, 0102 90 91 9100, 0102 90 91 9150, 0102 90 91 9200, 0102 90 91 9250, 0102 90 91 9300 un 0102 90 91 9400”.

2. pants

Regulu (ES) Nr. 1178/2010 groza šādi:

| 1) | regulas 1. punktā tekstu “KN kodiem 0407 00 11 un 0407 00 19” aizstāj ar tekstu “KN kodiem 0407 11 00, 0407 19 11 un 0407 19 19”; |
| --- | --- |

1)

regulas 1. punktā tekstu “KN kodiem 0407 00 11 un 0407 00 19” aizstāj ar tekstu “KN kodiem 0407 11 00, 0407 19 11 un 0407 19 19”;

| 2) | regulas 8. panta 1. punktā tekstu “KN kodiem 0407 00 11 un 0407 00 19” aizstāj ar tekstu “KN kodiem 0407 11 00, 0407 19 11 un 0407 19 19”; |
| --- | --- |

2)

regulas 8. panta 1. punktā tekstu “KN kodiem 0407 00 11 un 0407 00 19” aizstāj ar tekstu “KN kodiem 0407 11 00, 0407 19 11 un 0407 19 19”;

| 3) | regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

3)

regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu.

3. pants

Regulu (ES) Nr. 90/2011 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantā tekstu “KN kodiem 0105 11, 0105 12 un 0105 19” aizstāj ar tekstu “KN kodiem 0105 11, 0105 12 00, 0105 13 00, 0105 14 00 un 0105 15 00”; |
| --- | --- |

1)

regulas 1. pantā tekstu “KN kodiem 0105 11, 0105 12 un 0105 19” aizstāj ar tekstu “KN kodiem 0105 11, 0105 12 00, 0105 13 00, 0105 14 00 un 0105 15 00”;

| 2) | regulas 8. panta 1. punktā tekstu “KN kodiem 0105 11, 0105 12 un 0105 19” aizstāj ar tekstu “KN kodiem 0105 11, 0105 12 00, 0105 13 00, 0105 14 00 un 0105 15 00”; |
| --- | --- |

2)

regulas 8. panta 1. punktā tekstu “KN kodiem 0105 11, 0105 12 un 0105 19” aizstāj ar tekstu “KN kodiem 0105 11, 0105 12 00, 0105 13 00, 0105 14 00 un 0105 15 00”;

| 3) | regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas III pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

3)

regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas III pielikuma tekstu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 20. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 115, 29.4.2008., 10. lpp.

2

(3)  OV L 328, 14.12.2010., 1. lpp.

3

(4)  OV L 30, 4.2.2011., 1. lpp.

4

(5)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

5

(6)  OV L 282, 28.10.2011., 1. lpp.

6

(7)  OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.

7

(8)  OV L 336, 20.12.2011., 35. lpp.

8

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 382/2009 I pielikumu aizvieto ar šādu:

“I PIELIKUMS

Saraksts, kas minēts 5. panta 1. punktā

| — | 0102 29 10, ex 0102 39 10 svaram, kas nepārsniedz 80 kg, un ex 0102 90 91 svaram, kas nepārsniedz 80 kg |
| --- | --- |

—

0102 29 10, ex 0102 39 10 svaram, kas nepārsniedz 80 kg, un ex 0102 90 91 svaram, kas nepārsniedz 80 kg

| — | 0102 29 21, 0102 29 29, ex 0102 39 10 svaram, kas pārsniedz 80 kg, bet nepārsniedz 160 kg, un 0102 90 91 svaram, kas pārsniedz 80 kg, bet nepārsniedz 160 kg |
| --- | --- |

—

0102 29 21, 0102 29 29, ex 0102 39 10 svaram, kas pārsniedz 80 kg, bet nepārsniedz 160 kg, un 0102 90 91 svaram, kas pārsniedz 80 kg, bet nepārsniedz 160 kg

| — | 0102 29 41 līdz 0102 29 49, ex 0102 39 10 svaram, kas pārsniedz 160 kg, bet nepārsniedz 300 kg, un ex 0102 90 91 svaram, kas pārsniedz 160 kg, bet nepārsniedz 300 kg |
| --- | --- |

—

0102 29 41 līdz 0102 29 49, ex 0102 39 10 svaram, kas pārsniedz 160 kg, bet nepārsniedz 300 kg, un ex 0102 90 91 svaram, kas pārsniedz 160 kg, bet nepārsniedz 300 kg

| — | 0102 29 51 līdz 0102 29 99, ex 0102 39 10 svaram, kas pārsniedz 300 kg, un ex 0102 90 91 svaram, kas pārsniedz 300 kg |
| --- | --- |

—

0102 29 51 līdz 0102 29 99, ex 0102 39 10 svaram, kas pārsniedz 300 kg, un ex 0102 90 91 svaram, kas pārsniedz 300 kg

| — | 0201 10 00, 0201 20 20, |
| --- | --- |

—

0201 10 00, 0201 20 20,

| — | 0201 20 30, |
| --- | --- |

—

0201 20 30,

| — | 0201 20 50, |
| --- | --- |

—

0201 20 50,

| — | 0201 20 90, |
| --- | --- |

—

0201 20 90,

| — | 0201 30 00, 0206 10 95, |
| --- | --- |

—

0201 30 00, 0206 10 95,

| — | 0202 10 00, 0202 20 10, |
| --- | --- |

—

0202 10 00, 0202 20 10,

| — | 0202 20 30, |
| --- | --- |

—

0202 20 30,

| — | 0202 20 50, |
| --- | --- |

—

0202 20 50,

| — | 0202 20 90, |
| --- | --- |

—

0202 20 90,

| — | 0202 30 10, |
| --- | --- |

—

0202 30 10,

| — | 0202 30 50, |
| --- | --- |

—

0202 30 50,

| — | 0202 30 90, |
| --- | --- |

—

0202 30 90,

| — | 0206 29 91, |
| --- | --- |

—

0206 29 91,

| — | 0210 20 10, |
| --- | --- |

—

0210 20 10,

| — | 0210 20 90, 0210 99 51, 0210 99 90, |
| --- | --- |

—

0210 20 90, 0210 99 51, 0210 99 90,

| — | 1602 50 10, 1602 90 61, |
| --- | --- |

—

1602 50 10, 1602 90 61,

| — | 1602 50 31, |
| --- | --- |

—

1602 50 31,

| — | 1602 50 95, |
| --- | --- |

—

1602 50 95,

| — | 1602 90 69” |
| --- | --- |

—

1602 90 69”

---

II PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 1178/2010 I pielikumu aizvieto ar šādu:

“I PIELIKUMS

| Lauksaimniecības produktu nomenklatūras produktu kods eksporta kompensāciju piešķiršanai (1) | Kategorija | Drošības naudas likme
  (EUR/100 kg neto svara) |
| --- | --- | --- |
| 040719119000 | 1 | — |
| 040711009000
  040719199000 | 2 | — |
| 040721009000
  040729109000
  040790109000 | 3 | 3 (2)

  2 (3) |
| 040811809100 | 4 | 10 |
| 040819819100
  040819899100 | 5 | 5 |
| 040891809100 | 6 | 15 |
| 040899809100 | 7 | 4 |

Lauksaimniecības produktu nomenklatūras produktu kods eksporta kompensāciju piešķiršanai (1)

Kategorija

Drošības naudas likme

(EUR/100 kg neto svara)

040719119000

1

—

040711009000

040719199000

2

—

040721009000

040729109000

040790109000

3

3 (2)

2 (3)

040811809100

4

10

040819819100

040819899100

5

5

040891809100

6

15

040899809100

7

4

---

(1)  Komisijas Regula (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.), 8. daļa.

1

(2)  Galamērķiem, kas norādīti V pielikumā.

2

(3)  Citiem galamērķiem.”

3

---

III PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 90/2011 I pielikumu aizvieto ar šādu:

“I PIELIKUMS

| Lauksaimniecības produktu nomenklatūras produktu kods eksporta kompensāciju piešķiršanai (1) | Kategorija | Drošības naudas likme
  (EUR/100 kg neto svara) |
| --- | --- | --- |
| 010511119000
  010511199000
  010511919000
  010511999000 | 1 | — |
| 010512009000
  010514009000 | 2 | — |
| 020712109900 | 3 | 6 (2) |
| 020712909990 | 6 (3) |
| 020712909190 | 6 (4) |
| 020725109000
  020725909000 | 5 | 3 |
| 020714209900
  020714609900
  020714709190
  020714709290 | 6. a) (4) | 2 |
| 020714209900
  020714609900
  020714709190
  020714709290 | 6. b) (5) | 2 |
| 020727109990 | 7 | 3 |
| 020727609000
  020727709000 | 8 | 3 |

Lauksaimniecības produktu nomenklatūras produktu kods eksporta kompensāciju piešķiršanai (1)

Kategorija

Drošības naudas likme

(EUR/100 kg neto svara)

010511119000

010511199000

010511919000

010511999000

1

—

010512009000

010514009000

2

—

020712109900

3

6 (2)

020712909990

6 (3)

020712909190

6 (4)

020725109000

020725909000

5

3

020714209900

020714609900

020714709190

020714709290

6. a) (4)

2

020714209900

020714609900

020714709190

020714709290

6. b) (5)

2

020727109990

7

3

020727609000

020727709000

8

3

---

(1)  Komisijas Regula (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.), 7. daļa.

1

(2)  Galamērķiem, kas norādīti VII pielikumā.

2

(3)  Galamērķiem, kas nav norādīti VII un VIII pielikumā.

3

(4)  Galamērķiem, kas norādīti VIII pielikumā.

4

(5)  Galamērķiem, kas nav norādīti VIII pielikumā.”

5

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/25

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1380/2011

(2011. gada 21. decembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 798/2008 attiecībā uz īpašiem nosacījumiem vaislas un produktīvajiem skrējējputniem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/158/EK par dzīvnieku veselības nosacījumiem, ar ko reglamentē mājputnu un inkubējamo olu tirdzniecību Kopienā un to ievešanu no trešām valstīm (1), un jo īpaši tās 25. panta 1. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | VIII pielikumā Komisijas 2008. gada 8. augusta Regulai (EK) Nr. 798/2008 par to trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu saraksta izveidošanu, no kuriem atļauts importēt un tranzītā caur Kopienu pārvadāt mājputnus un mājputnu produktus, un par veterinārās sertifikācijas noteikumiem (2) izklāstīti īpaši nosacījumi, kas attiecas uz vaislas un produktīvo mājputnu, izņemot skrējējputnus, importu un inkubējamo olu un dienu vecu cāļu, izņemot skrējējputnus, importu. |
| --- | --- |

(1)

VIII pielikumā Komisijas 2008. gada 8. augusta Regulai (EK) Nr. 798/2008 par to trešo valstu, teritoriju, zonu un nodalījumu saraksta izveidošanu, no kuriem atļauts importēt un tranzītā caur Kopienu pārvadāt mājputnus un mājputnu produktus, un par veterinārās sertifikācijas noteikumiem (2) izklāstīti īpaši nosacījumi, kas attiecas uz vaislas un produktīvo mājputnu, izņemot skrējējputnus, importu un inkubējamo olu un dienu vecu cāļu, izņemot skrējējputnus, importu.

| (2) | Minētā pielikuma II daļas 2. punktā paredzēts, ja dienu vecie cāļi nav audzēti tajā dalībvalstī, uz kuru tika importētas inkubējamās olas, tos transportē tieši uz galamērķa vietu un tur šajā vietā vismaz trīs nedēļas no izperēšanas dienas. Minētā prasība atspoguļota Direktīvas 2009/158/EK IV pielikumā noteiktā veselības sertifikāta parauga, kas attiecas uz dienu veciem cāļiem, I daļā. |
| --- | --- |

(2)

Minētā pielikuma II daļas 2. punktā paredzēts, ja dienu vecie cāļi nav audzēti tajā dalībvalstī, uz kuru tika importētas inkubējamās olas, tos transportē tieši uz galamērķa vietu un tur šajā vietā vismaz trīs nedēļas no izperēšanas dienas. Minētā prasība atspoguļota Direktīvas 2009/158/EK IV pielikumā noteiktā veselības sertifikāta parauga, kas attiecas uz dienu veciem cāļiem, I daļā.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 798/2008 IX pielikumā izklāstīti īpaši nosacījumi, kas attiecas uz vaislas un produktīvo skrējējputnu, to inkubējamo olu un dienu vecu cāļu importu. Minētie īpašie nosacījumi pašlaik attiecībā uz skrējējputniem neietver noteikumu, kas būtu līdzīgs noteikumam, kurš attiecībā uz mājputniem ietverts minētās regulas VIII pielikuma II daļas 2. punktā. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 798/2008 IX pielikumā izklāstīti īpaši nosacījumi, kas attiecas uz vaislas un produktīvo skrējējputnu, to inkubējamo olu un dienu vecu cāļu importu. Minētie īpašie nosacījumi pašlaik attiecībā uz skrējējputniem neietver noteikumu, kas būtu līdzīgs noteikumam, kurš attiecībā uz mājputniem ietverts minētās regulas VIII pielikuma II daļas 2. punktā.

| (4) | Pieredze, kas gūta, piemērojot minēto noteikumu, kas attiecas uz mājputniem, liecina, ka ir lietderīgi to attiecināt arī uz dienu veciem skrējējputnu cāļiem. |
| --- | --- |

(4)

Pieredze, kas gūta, piemērojot minēto noteikumu, kas attiecas uz mājputniem, liecina, ka ir lietderīgi to attiecināt arī uz dienu veciem skrējējputnu cāļiem.

| (5) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 798/2008. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 798/2008.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 798/2008 IX pielikuma II daļas 3. punktu aizstāj ar šādu:

| “3. | Skrējējputnus, kas izperēti no importētām inkubējamām olām, vismaz trīs nedēļas, sākot no izperēšanas dienas, tur inkubatorā vai vismaz trīs nedēļas tur audzētavā(-ās), uz kuru(-ām) tie nogādāti pēc izperēšanas.
  Ja dienu veci skrējējputnu cāļi nav audzēti tajā dalībvalstī, uz kuru importētas inkubējamās olas, tos transportē tieši uz Padomes Direktīvas 2009/158/EK (3) IV pielikuma 2. paraugā ietvertā veselības sertifikāta I.10. un I.11. punktā norādīto galamērķa vietu un tur šajā vietā vismaz trīs nedēļas no izperēšanas dienas. |
| --- | --- |

“3.

Skrējējputnus, kas izperēti no importētām inkubējamām olām, vismaz trīs nedēļas, sākot no izperēšanas dienas, tur inkubatorā vai vismaz trīs nedēļas tur audzētavā(-ās), uz kuru(-ām) tie nogādāti pēc izperēšanas.

Ja dienu veci skrējējputnu cāļi nav audzēti tajā dalībvalstī, uz kuru importētas inkubējamās olas, tos transportē tieši uz Padomes Direktīvas 2009/158/EK (3) IV pielikuma 2. paraugā ietvertā veselības sertifikāta I.10. un I.11. punktā norādīto galamērķa vietu un tur šajā vietā vismaz trīs nedēļas no izperēšanas dienas.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2012. gada 1. februāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 21. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 74. lpp.

1

(2)  OV L 226, 23.8.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 343, 22.12.2009., 74. lpp.”

3

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/26

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1381/2011

(2011. gada 22. decembris)

par darbīgās vielas hlorpikrīns neapstiprināšanu, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, un grozījumiem Komisijas Lēmumā 2008/934/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu un 78. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta c) apakšpunktu attiecībā uz apstiprinājuma procedūru un nosacījumiem darbīgajām vielām, par kurām iesniegtie pieteikumi atzīti par pilnīgiem atbilstoši 16. pantam Komisijas 2008. gada 17. janvāra Regulā (EK) Nr. 33/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Direktīvas 91/414/EEK piemērošanai attiecībā uz parasto un paātrināto procedūru to darbīgo vielu novērtēšanai, kas veidoja darba programmas daļu, kura minēta šīs direktīvas 8. panta 2. punktā, bet nav iekļautas I pielikumā (2), piemēro Padomes Direktīvu 91/414/EEK (3). Hlorpikrīns ir darbīgā viela, par kuru iesniegtais pieteikums saskaņā ar minēto regulu atzīts par pilnīgu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta c) apakšpunktu attiecībā uz apstiprinājuma procedūru un nosacījumiem darbīgajām vielām, par kurām iesniegtie pieteikumi atzīti par pilnīgiem atbilstoši 16. pantam Komisijas 2008. gada 17. janvāra Regulā (EK) Nr. 33/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Direktīvas 91/414/EEK piemērošanai attiecībā uz parasto un paātrināto procedūru to darbīgo vielu novērtēšanai, kas veidoja darba programmas daļu, kura minēta šīs direktīvas 8. panta 2. punktā, bet nav iekļautas I pielikumā (2), piemēro Padomes Direktīvu 91/414/EEK (3). Hlorpikrīns ir darbīgā viela, par kuru iesniegtais pieteikums saskaņā ar minēto regulu atzīts par pilnīgu.

| (2) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (4) un Regulā (EK) Nr. 1490/2002 (5) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas otrā un trešā posma īstenošanu, un norādīti to darbīgo vielu saraksti, kuras jānovērtē attiecībā uz to iespējamo iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Hlorpikrīns ir šajos sarakstos. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 451/2000 (4) un Regulā (EK) Nr. 1490/2002 (5) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minētās darba programmas otrā un trešā posma īstenošanu, un norādīti to darbīgo vielu saraksti, kuras jānovērtē attiecībā uz to iespējamo iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Hlorpikrīns ir šajos sarakstos.

| (3) | Saskaņā ar 3. panta 2. punktu Komisijas 2007. gada 20. septembra Regulā (EK) Nr. 1095/2007, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1490/2002, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus, kā īstenot trešo posmu darba programmā, kura minēta Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā, un Regulu (EK) Nr. 2229/2004, ar ko nosaka turpmākus sīki izstrādātus noteikumus, kā īstenot ceturto posmu darba programmā, kura minēta Padomes Direktīvas 91/414/EEK (6) 8. panta 2. punktā, pretendents divu mēnešu laikā no Regulas (EK) Nr. 1095/2007 spēkā stāšanās dienas atsauca atbalstu attiecīgās darbīgās vielas iekļaušanai Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Līdz ar to attiecībā uz hlorpikrīna neiekļaušanu tika pieņemts Komisijas 2008. gada 5. decembra Lēmums 2008/934/EK par dažu darbīgo vielu neiekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un tādu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuros ir minētās vielas (7). |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 3. panta 2. punktu Komisijas 2007. gada 20. septembra Regulā (EK) Nr. 1095/2007, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1490/2002, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus, kā īstenot trešo posmu darba programmā, kura minēta Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā, un Regulu (EK) Nr. 2229/2004, ar ko nosaka turpmākus sīki izstrādātus noteikumus, kā īstenot ceturto posmu darba programmā, kura minēta Padomes Direktīvas 91/414/EEK (6) 8. panta 2. punktā, pretendents divu mēnešu laikā no Regulas (EK) Nr. 1095/2007 spēkā stāšanās dienas atsauca atbalstu attiecīgās darbīgās vielas iekļaušanai Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Līdz ar to attiecībā uz hlorpikrīna neiekļaušanu tika pieņemts Komisijas 2008. gada 5. decembra Lēmums 2008/934/EK par dažu darbīgo vielu neiekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un tādu augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuros ir minētās vielas (7).

| (4) | Saskaņā ar 6. panta 2. punktu Direktīvā 91/414/EEK sākotnējais pretendents (turpmāk “pieteikuma iesniedzējs”) iesniedza jaunu pieteikumu, kurā lūdza piemērot paātrināto procedūru, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 33/2008 14.–19. pantā. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar 6. panta 2. punktu Direktīvā 91/414/EEK sākotnējais pretendents (turpmāk “pieteikuma iesniedzējs”) iesniedza jaunu pieteikumu, kurā lūdza piemērot paātrināto procedūru, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 33/2008 14.–19. pantā.

| (5) | Pieteikumu iesniedza Itālijai, kura ar Regulu (EK) Nr. 1490/2002 bija izraudzīta par ziņotāju dalībvalsti. Tika ievērots paātrinātās procedūras termiņš. Darbīgās vielas specifikācija un atļautie lietošanas veidi ir tādi paši, kā izklāstīts Lēmumā 2008/934/EK. Minētais pieteikums atbilst arī visām pārējām Regulas (EK) Nr. 33/2008 15. pantā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |
| --- | --- |

(5)

Pieteikumu iesniedza Itālijai, kura ar Regulu (EK) Nr. 1490/2002 bija izraudzīta par ziņotāju dalībvalsti. Tika ievērots paātrinātās procedūras termiņš. Darbīgās vielas specifikācija un atļautie lietošanas veidi ir tādi paši, kā izklāstīts Lēmumā 2008/934/EK. Minētais pieteikums atbilst arī visām pārējām Regulas (EK) Nr. 33/2008 15. pantā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām.

| (6) | Itālija izvērtēja pieteikuma iesniedzēja iesniegtos papildu datus un sagatavoja papildu ziņojumu. Tā 2010. gada 11. martā minēto ziņojumu nosūtīja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “Iestāde”) un Komisijai. Iestāde papildu ziņojumu nosūtīja pārējām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam, lai tie varētu izteikt komentārus, un saņemtos komentārus nosūtīja Komisijai. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 33/2008 20. panta 1. punktu un pēc Komisijas pieprasījuma Iestāde 2011. gada 23. februārī iesniedza Komisijai secinājumu par hlorpikrīna riska novērtējumu (8). Novērtējuma ziņojuma projektu, papildu ziņojumu un Iestādes secinājumu dalībvalstis un Komisija izskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2011. gada 11. oktobrī šie dokumenti tika pabeigti kā Komisijas pārskata ziņojums par hlorpikrīnu. |
| --- | --- |

(6)

Itālija izvērtēja pieteikuma iesniedzēja iesniegtos papildu datus un sagatavoja papildu ziņojumu. Tā 2010. gada 11. martā minēto ziņojumu nosūtīja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “Iestāde”) un Komisijai. Iestāde papildu ziņojumu nosūtīja pārējām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam, lai tie varētu izteikt komentārus, un saņemtos komentārus nosūtīja Komisijai. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 33/2008 20. panta 1. punktu un pēc Komisijas pieprasījuma Iestāde 2011. gada 23. februārī iesniedza Komisijai secinājumu par hlorpikrīna riska novērtējumu (8). Novērtējuma ziņojuma projektu, papildu ziņojumu un Iestādes secinājumu dalībvalstis un Komisija izskatīja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2011. gada 11. oktobrī šie dokumenti tika pabeigti kā Komisijas pārskata ziņojums par hlorpikrīnu.

| (7) | Šīs darbīgās vielas novērtēšanas gaitā tika izteiktas bažas. Par iemeslu šīm bažām bija galvenokārt turpmāk minētie aspekti. Ir nepieņemams risks lietotājiem. Nebija iespējams veikt gruntsūdeņu apdraudējuma uzticamu novērtējumu, jo trūka datu par metabolītu dihloronitrometānu un saražotās darbīgās vielas piemaisījumiem. Nebija pieejami pietiekami dati, lai izdarītu secinājumus par riskiem organismiem, kas dzīvo nogulsnēs, bitēm, sliekām un blakussugu augiem. Tika konstatēts augsts risks ūdens organismiem, putniem un zīdītājiem. Nebija iespējams veikt uzticamu virszemes ūdeņu un nogulšņu apdraudējuma novērtējumu, jo trūka datu par hlorpikrīnu un metabolītu dihloronitrometānu. Nevarēja veikt uzticamu pārbaudi attiecībā uz fosgēna iedarbības koncentrāciju gaisā. Tika konstatēts augsts potenciāls pārnesei atmosfērā lielos attālumos. |
| --- | --- |

(7)

Šīs darbīgās vielas novērtēšanas gaitā tika izteiktas bažas. Par iemeslu šīm bažām bija galvenokārt turpmāk minētie aspekti. Ir nepieņemams risks lietotājiem. Nebija iespējams veikt gruntsūdeņu apdraudējuma uzticamu novērtējumu, jo trūka datu par metabolītu dihloronitrometānu un saražotās darbīgās vielas piemaisījumiem. Nebija pieejami pietiekami dati, lai izdarītu secinājumus par riskiem organismiem, kas dzīvo nogulsnēs, bitēm, sliekām un blakussugu augiem. Tika konstatēts augsts risks ūdens organismiem, putniem un zīdītājiem. Nebija iespējams veikt uzticamu virszemes ūdeņu un nogulšņu apdraudējuma novērtējumu, jo trūka datu par hlorpikrīnu un metabolītu dihloronitrometānu. Nevarēja veikt uzticamu pārbaudi attiecībā uz fosgēna iedarbības koncentrāciju gaisā. Tika konstatēts augsts potenciāls pārnesei atmosfērā lielos attālumos.

| (8) | Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju izteikt viedokli par Iestādes secinājumu. Tāpat Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 33/2008 21. panta 1. punktu aicināja pieteikuma iesniedzēju izteikt viedokli par pārskata ziņojuma projektu. Pieteikuma iesniedzējs pauda viedokli, un tas tika rūpīgi izskatīts. |
| --- | --- |

(8)

Komisija aicināja pieteikuma iesniedzēju izteikt viedokli par Iestādes secinājumu. Tāpat Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 33/2008 21. panta 1. punktu aicināja pieteikuma iesniedzēju izteikt viedokli par pārskata ziņojuma projektu. Pieteikuma iesniedzējs pauda viedokli, un tas tika rūpīgi izskatīts.

| (9) | Tomēr, neraugoties uz pieteikuma iesniedzēja izvirzītajiem argumentiem, 7. apsvērumā minētās bažas novērst nevarēja. Līdz ar to nav pierādīts, ka ieteiktajos lietošanas apstākļos augu aizsardzības līdzekļi, kuru sastāvā ir hlorpikrīns, kopumā atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(9)

Tomēr, neraugoties uz pieteikuma iesniedzēja izvirzītajiem argumentiem, 7. apsvērumā minētās bažas novērst nevarēja. Līdz ar to nav pierādīts, ka ieteiktajos lietošanas apstākļos augu aizsardzības līdzekļi, kuru sastāvā ir hlorpikrīns, kopumā atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajām prasībām.

| (10) | Tāpēc hlorpikrīnu nevajadzētu apstiprināt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc hlorpikrīnu nevajadzētu apstiprināt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu.

| (11) | Lai dalībvalstīm nodrošinātu laiku to augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanai, kuru sastāvā ir hlorpikrīns, būtu jāatkāpjas no Regulas (EK) Nr. 1490/2002 |
| --- | --- |

(11)

Lai dalībvalstīm nodrošinātu laiku to augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanai, kuru sastāvā ir hlorpikrīns, būtu jāatkāpjas no Regulas (EK) Nr. 1490/2002

| (12) | Ja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu dalībvalstis augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur hlorpikrīnu, nosaka jebkādu pagarinājuma periodu, šim periodam būtu jābeidzas ne vēlāk kā vienu gadu pēc attiecīgās atļaujas atsaukšanas. |
| --- | --- |

(12)

Ja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu dalībvalstis augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur hlorpikrīnu, nosaka jebkādu pagarinājuma periodu, šim periodam būtu jābeidzas ne vēlāk kā vienu gadu pēc attiecīgās atļaujas atsaukšanas.

| (13) | Šī regula neskar iespēju iesniegt citus pieteikumus attiecībā uz hlorpikrīnu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. pantu. |
| --- | --- |

(13)

Šī regula neskar iespēju iesniegt citus pieteikumus attiecībā uz hlorpikrīnu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 7. pantu.

| (14) | Skaidrības labad Lēmuma 2008/934/EK pielikumā ieraksts par hlorpikrīnu būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(14)

Skaidrības labad Lēmuma 2008/934/EK pielikumā ieraksts par hlorpikrīnu būtu jāsvītro.

| (15) | Tāpēc ir lietderīgi Lēmumu 2008/934/EK attiecīgi grozīt. |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc ir lietderīgi Lēmumu 2008/934/EK attiecīgi grozīt.

| (16) | Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu. Īstenošanas akts tika uzskatīts par nepieciešamu, un priekšsēdētājs iesniedza akta projektu turpmākai apspriešanai pārsūdzības komitejā. Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar pārsūdzības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(16)

Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu. Īstenošanas akts tika uzskatīts par nepieciešamu, un priekšsēdētājs iesniedza akta projektu turpmākai apspriešanai pārsūdzības komitejā. Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar pārsūdzības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas neapstiprināšana

Darbīgo vielu hlorpikrīns neapstiprina.

2. pants

Pārejas noteikumi

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1490/2002 12. panta 3. punkta noteikumiem, dalībvalstis nodrošina, ka to augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuru sastāvā ir hlorpikrīns, ir atsauktas līdz 2012. gada 23. jūnijam.

3. pants

Pagarinājuma periods

Jebkurš pagarinājuma periods, ko dalībvalstis piešķir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, ir iespējami īss un beidzas ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc attiecīgās atļaujas atsaukšanas.

4. pants

Grozījumi Lēmumā 2008/934/EK

Lēmuma 2008/934/EK pielikumā ierakstu par hlorpikrīnu svītro.

5. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 22. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 15, 18.1.2008., 5. lpp.

2

(3)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

3

(4)  OV L 55, 29.2.2000., 25. lpp.

4

(5)  OV L 224, 21.8.2002., 23. lpp.

5

(6)  OV L 246, 21.9.2007., 19. lpp.

6

(7)  OV L 333, 11.12.2008., 11. lpp.

7

(8)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde; Secinājums par speciālistu veikto pesticīdu riska novērtējumu attiecībā uz darbīgo vielu hlopikrīns. EFSA Journal 2011. g.; 9(3):2084. (58. lpp.). doi:10.2903/j.efsa.2011.2084. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

8

EFSA Journal

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/28

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1382/2011

(2011. gada 22. decembris),

ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 23. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 22. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| MA | 68,8 |
| TN | 96,0 |
| TR | 107,7 |
| ZZ | 84,1 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| JO | 182,1 |
| TR | 120,6 |
| ZZ | 157,6 |
| 0709 90 70 | MA | 37,6 |
| TR | 133,4 |
| ZZ | 85,5 |
| 0805 10 20 | AR | 37,9 |
| BR | 41,5 |
| CL | 30,5 |
| MA | 49,0 |
| TR | 76,8 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 46,2 |
| 0805 20 10 | MA | 80,1 |
| TR | 79,7 |
| ZZ | 79,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 76,8 |
| MA | 72,3 |
| TR | 99,1 |
| ZZ | 82,7 |
| 0805 50 10 | AR | 46,9 |
| MA | 50,0 |
| TR | 52,1 |
| ZZ | 49,7 |
| 0808 10 80 | CA | 112,8 |
| CN | 99,1 |
| US | 113,0 |
| ZA | 122,9 |
| ZZ | 112,0 |
| 0808 20 50 | CN | 102,1 |
| ZZ | 102,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AL

64,0

MA

68,8

TN

96,0

TR

107,7

ZZ

84,1

0707 00 05

EG

170,1

JO

182,1

TR

120,6

ZZ

157,6

0709 90 70

MA

37,6

TR

133,4

ZZ

85,5

0805 10 20

AR

37,9

BR

41,5

CL

30,5

MA

49,0

TR

76,8

ZA

41,5

ZZ

46,2

0805 20 10

MA

80,1

TR

79,7

ZZ

79,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

76,8

MA

72,3

TR

99,1

ZZ

82,7

0805 50 10

AR

46,9

MA

50,0

TR

52,1

ZZ

49,7

0808 10 80

CA

112,8

CN

99,1

US

113,0

ZA

122,9

ZZ

112,0

0808 20 50

CN

102,1

ZZ

102,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/30

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1383/2011

(2011. gada 22. decembris),

ar ko nosaka no 2012. gada 1. janvāra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. jūlija Regulu (ES) Nr. 642/2010 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu ievešanai, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Tomēr šis nodoklis nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu ievešanai, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Tomēr šis nodoklis nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka šā panta 1. punktā minētā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas nolūkā regulāri nosaka reprezentatīvas CIF importa cenas attiecīgajiem produktiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka šā panta 1. punktā minētā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas nolūkā regulāri nosaka reprezentatīvas CIF importa cenas attiecīgajiem produktiem.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 cena, kas jāizmanto ievedmuitas nodokļa aprēķinam, ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta, kā precizēts minētās regulas 5. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktu produktiem ar KN kodu 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (parastie kvieši (sēklas)), ex 1001 99 00 (augstākā labuma parastie kvieši, izņemot sēklas), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 un 1007 90 00 cena, kas jāizmanto ievedmuitas nodokļa aprēķinam, ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta, kā precizēts minētās regulas 5. pantā.

| (4) | Laikposmam no 2012. gada 1. janvāra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis. |
| --- | --- |

(4)

Laikposmam no 2012. gada 1. janvāra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis.

| (5) | Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(5)

Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2012. gada 1. janvāra piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz II pielikumā norādītajiem datiem, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 22. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 187, 21.7.2010., 5. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minēto produktu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2012. gada 1. janvāra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 19 00
  1001 11 00 | Cietie KVIEŠI (augstākā kvalitāte) | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | Parastie KVIEŠI (sēklas) | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | Parastie KVIEŠI (augstākā kvalitāte, izņemot sēklas) | 0,00 |
| 1002 10 00
  1002 90 00 | RUDZI | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA (sēklas, izņemot hibrīdu sēklas) | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA (izņemot sēklas) (2) | 0,00 |
| 1007 10 90
  1007 90 00 | Graudu SORGO (izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus) | 0,00 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 19 00

1001 11 00

Cietie KVIEŠI (augstākā kvalitāte)

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

0,00

ex 1001 91 20

Parastie KVIEŠI (sēklas)

0,00

ex 1001 99 00

Parastie KVIEŠI (augstākā kvalitāte, izņemot sēklas)

0,00

1002 10 00

1002 90 00

RUDZI

0,00

1005 10 90

KUKURŪZA (sēklas, izņemot hibrīdu sēklas)

0,00

1005 90 00

KUKURŪZA (izņemot sēklas) (2)

0,00

1007 10 90

1007 90 00

Graudu SORGO (izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus)

0,00

---

(1)  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 4. punkta noteikumiem importētājs var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | EUR 3 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras (ārpus Gibraltāra jūras šauruma) vai Melnās jūras piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu vai Suecas kanālu, |
| --- | --- |

—

EUR 3 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras (ārpus Gibraltāra jūras šauruma) vai Melnās jūras piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu vai Suecas kanālu,

| — | EUR 2 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu. |
| --- | --- |

—

EUR 2 par tonnu, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē un ja preces Savienībā ievestas pa Atlantijas okeānu.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (ES) Nr. 642/2010 3. pantā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

15.12.2011-21.12.2011

| 1. | Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Parastie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši (augsta kvalitāte) | Cietie kvieši (vidēja kvalitāte) (2) | Cietie kvieši (zema kvalitāte) (3) |
| Birža | Minneapolis | Chicago | — | — | — |
| Kotējums | 246,86 | 180,19 | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 309,62 | 299,62 | 279,62 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 13,88 | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 35,46 | — | — | — | — |

1.

Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

(EUR/t)

Parastie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši (augsta kvalitāte)

Cietie kvieši (vidēja kvalitāte) (2)

Cietie kvieši (zema kvalitāte) (3)

Birža

Minneapolis

Chicago

—

—

—

Kotējums

246,86

180,19

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

309,62

299,62

279,62

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

13,88

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

35,46

—

—

—

—

| 2. | Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 19,73 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 50,92 EUR/t |

2.

Vidējie rādītāji par pārskata periodu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 642/2010 2. panta 2. punktā:

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

19,73 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

50,92 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (ES) Nr. 642/2010 5. panta 3. punkts).

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/33

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1384/2011

(2011. gada 22. decembris)

par minimālā muitas nodokļa noteikšanu trešajai konkursa kārtai saskaņā ar konkursa procedūru, kas uzsākta ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2011

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 187. pantu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2011 (2) tika izsludināts pastāvīgs konkurss 2011./2012. tirdzniecības gadam attiecībā uz cukura ar KN kodu 1701 importu, kuram piemēro pazemināto muitas nodokli. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2011 (2) tika izsludināts pastāvīgs konkurss 2011./2012. tirdzniecības gadam attiecībā uz cukura ar KN kodu 1701 importu, kuram piemēro pazemināto muitas nodokli.

| (2) | Atbilstīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1239/2011 6. pantam Komisijai jāpieņem lēmums par to vai noteikt minimālo muitas nodokli attiecīgajam astoņciparu KN kodam, vai arī nenoteikt, ņemot vērā konkrētajā konkursa kārtā saņemtos piedāvājumus. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1239/2011 6. pantam Komisijai jāpieņem lēmums par to vai noteikt minimālo muitas nodokli attiecīgajam astoņciparu KN kodam, vai arī nenoteikt, ņemot vērā konkrētajā konkursa kārtā saņemtos piedāvājumus.

| (3) | Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti trešajā konkursa kārtā, minimālais muitas nodoklis būtu jānosaka tikai dažiem astoņciparu kodiem, kuri attiecas uz cukuru ar KN kodu 1701, bet pārējiem astoņciparu kodiem, kuri attiecas uz cukuru ar minēto KN kodu, minimālais muitas nodoklis nebūtu jānosaka. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti trešajā konkursa kārtā, minimālais muitas nodoklis būtu jānosaka tikai dažiem astoņciparu kodiem, kuri attiecas uz cukuru ar KN kodu 1701, bet pārējiem astoņciparu kodiem, kuri attiecas uz cukuru ar minēto KN kodu, minimālais muitas nodoklis nebūtu jānosaka.

| (4) | Lai nekavējoties dotu signālu tirgum un nodrošinātu šā pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(4)

Lai nekavējoties dotu signālu tirgum un nodrošinātu šā pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (5) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(5)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz trešo konkursa kārtu, kura paredzēta saskaņā ar Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1239/2011 izsludināto konkursa procedūru un kuras iesniegšanas termiņš beidzās 2011. gada 21. decembrī, minimālais muitas nodoklis ir vai nav noteikts astoņciparu kodiem, kas attiecas uz cukuru ar KN kodu 1701, atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 22. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 318, 1.12.2011., 4. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Minimālais muitas nodoklis

| (EUR par tonnu) |
| --- |
| Astoņciparu KN kods | Minimālais muitas nodoklis |
| 1 | 2 |
| 1701 11 10 | 269,16 |
| 1701 11 90 | — |
| 1701 12 10 | X |
| 1701 12 90 | X |
| 1701 91 00 | X |
| 1701 99 10 | — |
| 1701 99 90 | X |
| (—) | minimālais muitas nodoklis nav noteikts (visi piedāvājumi noraidīti) |

(EUR par tonnu)

Astoņciparu KN kods

Minimālais muitas nodoklis

1

2

1701 11 10

269,16

1701 11 90

—

1701 12 10

X

1701 12 90

X

1701 91 00

X

1701 99 10

—

1701 99 90

X

(—)

minimālais muitas nodoklis nav noteikts (visi piedāvājumi noraidīti)

| (X) | nav iesniegts neviens piedāvājums |
| --- | --- |

(X)

nav iesniegts neviens piedāvājums

---

LĒMUMI

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/35 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/35

---

PADOMES LĒMUMS 2011/871/KĀDP

(2011. gada 19. decembris),

ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (ATHENA)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 41. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropadomes Helsinku sanāksmē 1999. gada 10. un 11. decembrī jo īpaši tika nolemts, ka, brīvprātīgi sadarbojoties ES vadītās operācijās, dalībvalstīm no 2003. gada ir jāspēj 60 dienās dislocēt no 50 000 līdz 60 000 cilvēkiem sastāvošus bruņotos spēkus, kas spēj pildīt visus Petersbergas uzdevumus, un uzturēt šos spēkus dislokācijas vietā vismaz vienu gadu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadomes Helsinku sanāksmē 1999. gada 10. un 11. decembrī jo īpaši tika nolemts, ka, brīvprātīgi sadarbojoties ES vadītās operācijās, dalībvalstīm no 2003. gada ir jāspēj 60 dienās dislocēt no 50 000 līdz 60 000 cilvēkiem sastāvošus bruņotos spēkus, kas spēj pildīt visus Petersbergas uzdevumus, un uzturēt šos spēkus dislokācijas vietā vismaz vienu gadu.

| (2) | Padome 2002. gada 17. jūnijā apstiprināja praktiskos pasākumus tādu ES vadītu krīzes pārvarēšanas operāciju finansēšanai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2002. gada 17. jūnijā apstiprināja praktiskos pasākumus tādu ES vadītu krīzes pārvarēšanas operāciju finansēšanai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus.

| (3) | Padome 2003. gada 14. maija secinājumos apstiprināja vajadzību izveidot ātrās reaģēšanas spējas, jo īpaši attiecībā uz humānajām operācijām un glābšanas uzdevumiem. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2003. gada 14. maija secinājumos apstiprināja vajadzību izveidot ātrās reaģēšanas spējas, jo īpaši attiecībā uz humānajām operācijām un glābšanas uzdevumiem.

| (4) | Eiropadomes Saloniku sanāksmē 2003. gada 19. un 20. jūnijā atzinīgi tika novērtēti Padomes 2003. gada 19. maija sanāksmes secinājumi, kuros jo īpaši apliecināta vajadzība izveidot militāras Eiropas Savienības ātrās reaģēšanas spējas. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadomes Saloniku sanāksmē 2003. gada 19. un 20. jūnijā atzinīgi tika novērtēti Padomes 2003. gada 19. maija sanāksmes secinājumi, kuros jo īpaši apliecināta vajadzība izveidot militāras Eiropas Savienības ātrās reaģēšanas spējas.

| (5) | Padome 2003. gada 22. septembrī nolēma, ka Eiropas Savienībai būtu jāpanāk elastīgums jebkura mēroga, sarežģītības un steidzamības militāro operāciju kopējo izmaksu finansējuma pārvaldības jomā, vēlākais līdz 2004. gada 1. martam izveidojot pastāvīgu finansēšanas mehānismu, ar ko segtu jebkuras ES militāras operācijas kopējās izmaksas. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2003. gada 22. septembrī nolēma, ka Eiropas Savienībai būtu jāpanāk elastīgums jebkura mēroga, sarežģītības un steidzamības militāro operāciju kopējo izmaksu finansējuma pārvaldības jomā, vēlākais līdz 2004. gada 1. martam izveidojot pastāvīgu finansēšanas mehānismu, ar ko segtu jebkuras ES militāras operācijas kopējās izmaksas.

| (6) | Padome 2004. gada 23. februārī pieņēma Lēmumu 2004/197/KĀDP, ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus (1). Šis lēmums pēcāk ir ticis vairākkārt grozīts un aizstāts, pēdējo reizi ar Lēmumu 2008/975/KĀDP (2). |
| --- | --- |

(6)

Padome 2004. gada 23. februārī pieņēma Lēmumu 2004/197/KĀDP, ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus (1). Šis lēmums pēcāk ir ticis vairākkārt grozīts un aizstāts, pēdējo reizi ar Lēmumu 2008/975/KĀDP (2).

| (7) | Eiropas Savienība spēj īstenot militāras ātrās reaģēšanas operācijas saskaņā ar koncepciju, ko noteikusi ES Militārā komiteja. Eiropas Savienība spēj dislocēt kaujas vienības saskaņā ar koncepciju, ko noteikusi ES Militārā komiteja. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Savienība spēj īstenot militāras ātrās reaģēšanas operācijas saskaņā ar koncepciju, ko noteikusi ES Militārā komiteja. Eiropas Savienība spēj dislocēt kaujas vienības saskaņā ar koncepciju, ko noteikusi ES Militārā komiteja.

| (8) | Shēma iepriekšējai finansēšanai pirmkārt un galvenokārt ir paredzēta ātrās reaģēšanas operācijām. |
| --- | --- |

(8)

Shēma iepriekšējai finansēšanai pirmkārt un galvenokārt ir paredzēta ātrās reaģēšanas operācijām.

| (9) | ES militāro operāciju vadības un kontroles struktūru un procedūru mācības politiskās un militārās stratēģijas līmenī ar ES štāba mācībām, ko apstiprinājusi Politikas un drošības komiteja (PDK), palīdz stiprināt Savienības vispārējo operatīvo gatavību. |
| --- | --- |

(9)

ES militāro operāciju vadības un kontroles struktūru un procedūru mācības politiskās un militārās stratēģijas līmenī ar ES štāba mācībām, ko apstiprinājusi Politikas un drošības komiteja (PDK), palīdz stiprināt Savienības vispārējo operatīvo gatavību.

| (10) | Padome, izskatot katru gadījumu atsevišķi, lemj par to, vai operācija ir darbība militārajā vai aizsardzības jomā Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 41. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(10)

Padome, izskatot katru gadījumu atsevišķi, lemj par to, vai operācija ir darbība militārajā vai aizsardzības jomā Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 41. panta 2. punkta nozīmē.

| (11) | LES 41. panta 2. punkta otrajā daļā paredzēts, ka dalībvalstīm, kuru pārstāvji Padomē ir snieguši oficiālu paziņojumu saskaņā ar tā 31. panta 1. punkta otro daļu, nav pienākuma sniegt finansējumu operācijām, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus. |
| --- | --- |

(11)

LES 41. panta 2. punkta otrajā daļā paredzēts, ka dalībvalstīm, kuru pārstāvji Padomē ir snieguši oficiālu paziņojumu saskaņā ar tā 31. panta 1. punkta otro daļu, nav pienākuma sniegt finansējumu operācijām, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus.

| (12) | Saskaņā ar 5. pantu 22. Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Dānija nepiedalās šajā lēmumā un tādēļ nepiedalās mehānisma finansēšanā. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar 5. pantu 22. Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Dānija nepiedalās šajā lēmumā un tādēļ nepiedalās mehānisma finansēšanā.

| (13) | Atbilstīgi Lēmuma 2008/975/KĀDP 44. pantam Padome ir pārskatījusi minēto lēmumu un piekritusi veikt tajā grozījumus. |
| --- | --- |

(13)

Atbilstīgi Lēmuma 2008/975/KĀDP 44. pantam Padome ir pārskatījusi minēto lēmumu un piekritusi veikt tajā grozījumus.

| (14) | Skaidrības labad Lēmums 2008/975/KĀDP būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu lēmumu, |
| --- | --- |

(14)

Skaidrības labad Lēmums 2008/975/KĀDP būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu lēmumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā:

| a) | “iesaistītās dalībvalstis” ir visas Eiropas Savienības dalībvalstis, izņemot Dāniju; |
| --- | --- |

a)

“iesaistītās dalībvalstis” ir visas Eiropas Savienības dalībvalstis, izņemot Dāniju;

| b) | “finansētājas valstis” ir dalībvalstis, kas piedalās attiecīgās militārās operācijas finansēšanā saskaņā ar LES 41. panta 2. punktu, un trešās valstis, kas piedalās šīs operācijas kopējo izmaksu segšanā saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti starp tām un Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

b)

“finansētājas valstis” ir dalībvalstis, kas piedalās attiecīgās militārās operācijas finansēšanā saskaņā ar LES 41. panta 2. punktu, un trešās valstis, kas piedalās šīs operācijas kopējo izmaksu segšanā saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti starp tām un Eiropas Savienību;

| c) | “operācijas” ir ES operācijas, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus; |
| --- | --- |

c)

“operācijas” ir ES operācijas, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus;

| d) | “militāras atbalsta darbības” ir ES operācijas vai to daļas, par ko Padome ir pieņēmusi lēmumu, atbalstot trešās valstis vai trešās organizācijas, un kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus, bet kuras nevada Eiropas Savienības štābs. |
| --- | --- |

d)

“militāras atbalsta darbības” ir ES operācijas vai to daļas, par ko Padome ir pieņēmusi lēmumu, atbalstot trešās valstis vai trešās organizācijas, un kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus, bet kuras nevada Eiropas Savienības štābs.

1.   NODAĻA

MEHĀNISMS

2. pants

Mehānisma izveide

1.   Ar šo izveido mehānismu, lai pārvaldītu operāciju kopējo izmaksu finansēšanu.

2.   Mehānisma nosaukums ir ATHENA.

3.   ATHENA rīkojas iesaistīto dalībvalstu vai – atsevišķu operāciju gadījumā – finansētāju valstu vārdā.

3. pants

Tiesībspēja un rīcībspēja

Attiecībā uz tādu ES operāciju finansēšanas administratīvo pārvaldību, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus, ATHENA mehānismam ir vajadzīgā tiesībspēja un rīcībspēja, jo īpaši tiesības atvērt bankas kontus, iegādāties, turēt vai pārdot īpašumu, slēgt līgumus un administratīvas vienošanās un būt par pusi tiesvedībā. ATHENA ir bezpeļņas organizācija.

4. pants

Saskaņošana ar trešām personām

Tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs uzdevumu izpildei un saskaņā ar Eiropas Savienības mērķiem un politiku, ATHENA savu darbību saskaņo ar dalībvalstīm, Savienības iestādēm un struktūrām un starptautiskām organizācijām.

2.   NODAĻA

ORGANIZATORISKĀ STRUKTŪRA

5. pants

Vadības struktūras un darbinieki

1.   Ar Īpašās komitejas pilnvarojumu ATHENA mehānismu vada:

| a) | administrators; |
| --- | --- |

a)

administrators;

| b) | konkrētās operācijas komandieris (“operācijas komandieris”) – pārzina jautājumus, kas saistīti ar viņa vadīto operāciju; |
| --- | --- |

b)

konkrētās operācijas komandieris (“operācijas komandieris”) – pārzina jautājumus, kas saistīti ar viņa vadīto operāciju;

| c) | grāmatvedis. |
| --- | --- |

c)

grāmatvedis.

2.   ATHENA pēc iespējas izmanto Savienībā pastāvošās administratīvās struktūras. ATHENA izmanto darbiniekus, ko vajadzības gadījumā dara pieejamus Savienības iestādes vai norīko dalībvalstis.

3.   Padomes ģenerālsekretārs var nodrošināt administratoru un grāmatvedi ar darbiniekiem, kas viņiem vajadzīgi, lai viņi spētu pildīt savas funkcijas, turklāt šīs rīcības pamatā var būt iesaistītās dalībvalsts ierosinājums.

4.   ATHENA struktūras un darbinieki sāk darbu atkarībā no operatīvajām vajadzībām.

6. pants

Īpašā komiteja

1.   Izveido Īpašo komiteju, kurā ir pa vienam pārstāvim no katras iesaistītās dalībvalsts.

Īpašās komitejas sēdēs aicina piedalīties Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) un Komisijas pārstāvjus, taču tiem nav balsstiesību.

2.   ATHENA mehānismu vada ar Īpašās komitejas pilnvarojumu.

3.   Kad Īpašā komiteja apspriež kādas operācijas kopējo izmaksu finansēšanu:

| a) | Īpašajā komitejā ir pa vienam pārstāvim no katras finansētājas dalībvalsts; |
| --- | --- |

a)

Īpašajā komitejā ir pa vienam pārstāvim no katras finansētājas dalībvalsts;

| b) | Īpašās komitejas darbā piedalās pārstāvji no finansētājām trešām valstīm. Viņi nepiedalās balsošanā un nav klāt balsošanas brīdī; |
| --- | --- |

b)

Īpašās komitejas darbā piedalās pārstāvji no finansētājām trešām valstīm. Viņi nepiedalās balsošanā un nav klāt balsošanas brīdī;

| c) | operācijas komandieris vai viņa pārstāvis piedalās Īpašās komitejas darbā, taču nepiedalās balsošanā. |
| --- | --- |

c)

operācijas komandieris vai viņa pārstāvis piedalās Īpašās komitejas darbā, taču nepiedalās balsošanā.

4.   Īpašās komitejas sanāksmes sasauc un vada Padomes prezidentvalsts. Administrators nodrošina Īpašo komiteju ar sekretariātu. Administrators raksta komitejas apspriežu protokolus. Administrators balsošanā nepiedalās.

5.   Vajadzības gadījumā Īpašās komitejas darbā piedalās grāmatvedis, taču viņš balsošanā nepiedalās.

6.   Pēc iesaistītās dalībvalsts, administratora vai operācijas komandiera pieprasījuma prezidentvalsts ne vēlāk kā 15 dienās sasauc Īpašās komitejas sēdi.

7.   Par jebkuru prasību vai strīdu, kas attiecas uz ATHENA, administrators attiecīgi informē Īpašo komiteju.

8.   Īpašās komitejas lēmumus tās locekļi pieņem saskaņā ar vienprātības principu, ņemot vērā 1. un 3. punktā definēto sastāvu. Tās lēmumi ir saistoši.

9.   Īpašā komiteja, ņemot vērā attiecīgās finanšu atsauces summas, apstiprina visus budžetus un kopumā īsteno tās kompetencē ietilpstošos jautājumus atbilstīgi šim lēmumam.

10.   Saskaņā ar šo lēmumu informāciju Īpašā komiteja saņem no administratora, operācijas komandiera un grāmatveža.

11.   Īpašās komitejas saskaņā ar šo lēmumu pieņemto aktu tekstu pieņemšanas brīdī paraksta Īpašās komitejas priekšsēdētājs un administrators.

7. pants

Administrators

1.   Padomes ģenerālsekretārs, informējot Īpašo komiteju, uz trim gadiem ieceļ administratoru un vismaz vienu administratora vietnieku.

2.   Administrators pilda savus pienākumus ATHENA vārdā.

3.   Administrators:

| a) | izstrādā un iesniedz Īpašajai komitejai budžeta projektus. Jebkuras operācijas budžeta projekta izdevumu daļu izstrādā, pamatojoties uz operācijas komandiera priekšlikumu; |
| --- | --- |

a)

izstrādā un iesniedz Īpašajai komitejai budžeta projektus. Jebkuras operācijas budžeta projekta izdevumu daļu izstrādā, pamatojoties uz operācijas komandiera priekšlikumu;

| b) | pieņem budžetu pēc tam, kad to apstiprinājusi Īpašā komiteja; |
| --- | --- |

b)

pieņem budžetu pēc tam, kad to apstiprinājusi Īpašā komiteja;

| c) | darbojas kā kredītrīkotājs attiecībā uz ieņēmumiem, kopējām izmaksām, kas radušās, gatavojoties operācijai vai pildot to, un ar operāciju saistītām kopējām izmaksām, kas radušās ar operācijas norises posmu nesaistītu darbību dēļ; |
| --- | --- |

c)

darbojas kā kredītrīkotājs attiecībā uz ieņēmumiem, kopējām izmaksām, kas radušās, gatavojoties operācijai vai pildot to, un ar operāciju saistītām kopējām izmaksām, kas radušās ar operācijas norises posmu nesaistītu darbību dēļ;

| d) | attiecībā uz ieņēmumiem īsteno finanšu vienošanās, kas noslēgtas ar trešām personām par ES militāro operāciju kopējo izmaksu segšanu; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz ieņēmumiem īsteno finanšu vienošanās, kas noslēgtas ar trešām personām par ES militāro operāciju kopējo izmaksu segšanu;

| e) | atver vienu vai vairākus bankas kontus ATHENA vārdā. |
| --- | --- |

e)

atver vienu vai vairākus bankas kontus ATHENA vārdā.

4.   Administrators nodrošina, ka tiek ievēroti šā lēmuma noteikumi un īstenoti Īpašās komitejas lēmumi.

5.   Administrators ir pilnvarots pieņemt visus pasākumus, kurus uzskata par vajadzīgiem, lai varētu īstenot ATHENA finansētos izdevumus. Par šiem pasākumiem viņš informē Īpašo komiteju.

6.   Administrators koordinē darbības ar ES militārām operācijām saistītiem finansiāliem jautājumiem. Viņš ir valstu pārvaldes iestāžu un – vajadzības gadījumā – arī starptautisku organizāciju kontaktpersona šajos jautājumos.

7.   Administrators atskaitās Īpašajai komitejai.

8. pants

Operācijas komandieris

1.   Operācijas komandieris ATHENA vārdā pilda pienākumus, kas saistīti ar viņa vadītās operācijas kopējo izmaksu finansēšanu.

2.   Saistībā ar savu vadīto operāciju operācijas komandieris:

| a) | iesniedz administratoram priekšlikumus par budžeta projektu “izdevumu un ar operāciju saistīto kopējo izmaksu” daļu; |
| --- | --- |

a)

iesniedz administratoram priekšlikumus par budžeta projektu “izdevumu un ar operāciju saistīto kopējo izmaksu” daļu;

| b) | kā kredītrīkotājs rīkojas ar apropriācijām, kas saistītas ar operācijas kopējām izmaksām, kā arī ar 28. pantā minētajām izmaksām; operācijas komandieris sadarbībā ar jebkuru personu, kas piedalās šo apropriāciju, tostarp iepriekšēja finansējuma, izmantošanā, rīkojas saskaņā ar savām pilnvarām; operācijas komandieris ATHENA vārdā var piešķirt un slēgt līgumus; viņa vadītās operācijas vajadzībām operācijas komandieris ATHENA vārdā atver bankas kontu. |
| --- | --- |

b)

kā kredītrīkotājs rīkojas ar apropriācijām, kas saistītas ar operācijas kopējām izmaksām, kā arī ar 28. pantā minētajām izmaksām; operācijas komandieris sadarbībā ar jebkuru personu, kas piedalās šo apropriāciju, tostarp iepriekšēja finansējuma, izmantošanā, rīkojas saskaņā ar savām pilnvarām; operācijas komandieris ATHENA vārdā var piešķirt un slēgt līgumus; viņa vadītās operācijas vajadzībām operācijas komandieris ATHENA vārdā atver bankas kontu.

3.   Operācijas komandieris ir pilnvarots pieņemt jebkādus pasākumus, kurus viņš uzskata par vajadzīgiem, lai varētu īstenot ATHENA finansētos izdevumus, kas saistīti ar viņa vadīto operāciju. Operācijas komandieris par to informē administratoru un Īpašo komiteju.

4.   Izņemot pienācīgi pamatotos apstākļos, ko pēc administratora priekšlikuma apstiprinājusi Īpašā komiteja, operācijas komandieris izmanto ATHENA nodrošināto grāmatvedības un aktīvu pārvaldības sistēmu. Administrators iepriekš informē Īpašo komiteju, ja uzskata, ka pastāv šādi apstākļi.

9. pants

Grāmatvedis

1.   Padomes ģenerālsekretārs uz trim gadiem ieceļ grāmatvedi un vismaz vienu grāmatveža vietnieku.

2.   Grāmatvedis pilda savus pienākumus ATHENA vārdā.

3.   Grāmatvedis ir atbildīgs par:

| a) | pienācīgu maksājumu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu; |
| --- | --- |

a)

pienācīgu maksājumu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu;

| b) | ATHENA finanšu pārskatu sagatavošanu un operāciju pārskatu sagatavošanu pēc katras operācijas beigām; |
| --- | --- |

b)

ATHENA finanšu pārskatu sagatavošanu un operāciju pārskatu sagatavošanu pēc katras operācijas beigām;

| c) | palīdzības sniegšanu administratoram, iesniedzot gada pārskatus vai operāciju pārskatus apstiprināšanai Īpašajā komitejā; |
| --- | --- |

c)

palīdzības sniegšanu administratoram, iesniedzot gada pārskatus vai operāciju pārskatus apstiprināšanai Īpašajā komitejā;

| d) | ATHENA uzskaites kārtošanu; |
| --- | --- |

d)

ATHENA uzskaites kārtošanu;

| e) | uzskaites noteikumu un metožu, kā arī kontu plāna izstrādi; |
| --- | --- |

e)

uzskaites noteikumu un metožu, kā arī kontu plāna izstrādi;

| f) | ieņēmumu uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un – attiecīgā gadījumā – to sistēmu apstiprināšanu, ko kredītrīkotājs izstrādājis, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju; |
| --- | --- |

f)

ieņēmumu uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un – attiecīgā gadījumā – to sistēmu apstiprināšanu, ko kredītrīkotājs izstrādājis, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju;

| g) | papilddokumentu glabāšanu; |
| --- | --- |

g)

papilddokumentu glabāšanu;

| h) | kopā ar administratoru – finanšu līdzekļu pārvaldību. |
| --- | --- |

h)

kopā ar administratoru – finanšu līdzekļu pārvaldību.

4.   Administrators un operācijas komandieris sniedz grāmatvedim visu informāciju, kas vajadzīga, lai viņš varētu izstrādāt pārskatus, kuros precīzi atspoguļota ATHENA finanšu līdzekļu un ATHENA pārvaldītā budžeta izpilde. Viņi garantē pārskatu ticamību.

5.   Grāmatvedis atskaitās Īpašajai komitejai.

10. pants

Vispārīgi noteikumi, ko piemēro administratoram, grāmatvedim un ATHENA darbiniekiem

1.   Administratora vai administratora vietnieka funkcijas, no vienas puses, un grāmatveža vai grāmatveža vietnieka funkcijas, no otras puses, nav savienojamas.

2.   Jebkurš administratora vietnieks darbojas administratora pakļautībā. Jebkurš grāmatveža vietnieks darbojas grāmatveža pakļautībā.

3.   Administratora vietnieks aizstāj administratoru tā prombūtnes laikā. Grāmatveža vietnieks aizstāj grāmatvedi tā prombūtnes laikā.

4.   Uz Eiropas Savienības ierēdņiem un citām amatpersonām, kad tās veic pienākumus ATHENA vārdā, turpina attiekties viņiem piemērojamie noteikumi.

5.   Uz darbiniekiem, ko ATHENA piešķīrušas dalībvalstis, attiecas tie paši noteikumi, kas izklāstīti Padomes lēmumā par noteikumiem, kas atteicas uz valstu norīkotajiem ekspertiem, un noteikumiem, par kuriem vienojušās valstu pārvaldes iestādes un Savienības iestādes vai ATHENA.

6.   Pirms iecelšanas amatā ATHENA darbiniekiem jāsaņem atļauja, lai piekļūtu klasificētai informācijai, kuras klasifikācijas pakāpe nav zemāka par Padomes “Secret UE” vai tai līdzvērtīgu dalībvalsts pakāpi.

7.   Administrators var rīkot sarunas un panākt vienošanās ar dalībvalstīm vai Savienības iestādēm, lai laikus apzinātu darbiniekus, ko vajadzības gadījumā nekavējoties var norīkot ATHENA vajadzībām.

3.   NODAĻA

ADMINISTRATĪVAS VIENOŠANĀS UN PAMATLĪGUMI

11. pants

Administratīvas vienošanās un pamatlīgumi

1.   Lai atvieglotu iepirkumus un/vai savstarpējā atbalsta finanšu aspektus sakarā ar operācijām atbilstīgi labākajai izmaksu un efektivitātes attiecībai, ar dalībvalstīm, Savienības iestādēm un struktūrām, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām var rīkot sarunas par administratīviem pasākumiem.

2.   Šādus pasākumus:

| a) | apspriež ar Īpašo komiteju, kad par tiem vienojas ar dalībvalstīm, Savienības iestādēm vai struktūrām; |
| --- | --- |

a)

apspriež ar Īpašo komiteju, kad par tiem vienojas ar dalībvalstīm, Savienības iestādēm vai struktūrām;

| b) | iesniedz apstiprināšanai Īpašajā komitejā, kad par tiem vienojas ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

b)

iesniedz apstiprināšanai Īpašajā komitejā, kad par tiem vienojas ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām.

3.   Šādus pasākumus paraksta administrators vai attiecīgā gadījumā attiecīgais operācijas komandieris, rīkojoties ATHENA vārdā, un 1. punktā minētās citu personu kompetentās pārvaldes iestādes.

4.   Lai sekmētu pēc iespējas rentablākus iepirkumus, var noslēgt pamatlīgumus. Pirms administrators šādus līgumus paraksta, tos iesniedz apstiprināšanai Īpašajā komitejā, un tos dara pieejamus dalībvalstīm un operāciju komandieriem, ja tie vēlas tos izmantot. Šis noteikums nevienai dalībvalstij neuzliek pienākumu izmantot pamatlīgumu vai iepirkt preces un pakalpojumus, izmantojot pamatlīgumu.

12. pants

Vienošanās par pastāvīgiem un ad hoc pasākumiem saistībā ar trešo valstu iemaksu maksāšanas kārtību

1.   Pamatojoties uz nolīgumiem, ko Eiropas Savienība noslēgusi ar trešām valstīm, kuras Padome atzinusi par potenciāliem ieguldītājiem ES operācijās vai ieguldītājiem konkrētā ES operācijā, administrators risina sarunas ar šīm trešām valstīm par pastāvīgiem vai ad hoc administratīviem pasākumiem. Vienošanās par šādiem pasākumiem noslēdz vēstuļu apmaiņas veidā starp Athena un attiecīgās trešās valsts kompetentajiem administratīvajiem dienestiem, nosakot kārtību, kas vajadzīga, lai veicinātu ieguldījumu ātru iemaksu.

2.   Kamēr nav noslēgti 1. punktā minētie nolīgumi, administrators var veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai atvieglotu finansētāju trešo valstu maksājumus.

3.   Pirms 1. punktā minētās vienošanās parakstīšanas ATHENA vārdā administrators par to informē Īpašo komiteju.

4.   Savienībai sākot militāru operāciju, administrators attiecībā uz Padomes nolemtajām iemaksām īsteno vienošanās ar trešām valstīm, kas sniedz ieguldījumu operācijā.

4.   NODAĻA

BANKAS KONTI

13. pants

Atvēršana un mērķis

1.   Bankas kontus, kas ir norēķinu vai īstermiņa konti euro valūtā, atver kādā no labākajām finanšu iestādēm, kuras galvenais birojs atrodas kādā no dalībvalstīm. Pienācīgi pamatotos apstākļos un ar administratora apstiprinājumu kontus var atvērt finanšu iestādē, kuras galvenais birojs neatrodas dalībvalstī.

2.   Pienācīgi pamatotos apstākļos kontus var atvērt valūtās, kas nav euro.

3.   Finansētāju valstu iemaksas tiek iemaksātas šajos banku kontos. Tos izmanto, lai segtu ATHENA pārziņā esošās izmaksas un piešķirtu operācijas komandierim avansus, kas vajadzīgi, lai īstenotu ar militārās operācijas kopējām izmaksām saistītus izdevumus.

14. pants

Līdzekļu pārvaldība

1.   Jebkuram maksājumam no ATHENA konta ir vajadzīgs gan administratora vai administratora vietnieka, gan grāmatveža vai grāmatveža vietnieka paraksts.

2.   Bankas kontus nedrīkst pārtērēt.

5.   NODAĻA

KOPĒJĀS IZMAKSAS

15. pants

Kopējo izmaksu definīcija un atbilstības termiņi

1.   Šā lēmuma I pielikumā uzskaitītās kopējās izmaksas to rašanās laikā sedz ATHENA. Tiklīdz no budžeta pozīcijas ir skaidrs, ar kuru operāciju tās ir visvairāk saistītas, tās uzskata par minētās operācijas darbības izmaksām. Citādi tās uzskata par kopējām izmaksām, kas radušās, gatavojoties operācijai vai pēc tās beigām.

2.   Turklāt ATHENA sedz II pielikumā minētās kopējās darbības izmaksas laikposmā no operācijai paredzētās Krīzes pārvarēšanas koncepcijas apstiprināšanas līdz operācijas komandiera iecelšanai. Īpašos gadījumos pēc apspriešanās ar PDK Īpašā komiteja var grozīt laikposmu, kurā ATHENA sedz minētās izmaksas.

3.   Operācijas norises posmā, kas sākas dienā, kad ir iecelts operācijas komandieris, un beidzas dienā, kad savu darbību beidz operācijas štābs, ATHENA sedz šādas ar operāciju saistītās kopējās darbības izmaksas:

| a) | III pielikuma A daļā uzskaitītās kopējās izmaksas; |
| --- | --- |

a)

III pielikuma A daļā uzskaitītās kopējās izmaksas;

| b) | III pielikuma B daļā minētās kopējās izmaksas, ja tā ir lēmusi Padome; |
| --- | --- |

b)

III pielikuma B daļā minētās kopējās izmaksas, ja tā ir lēmusi Padome;

| c) | III pielikuma C daļā minētās kopējās izmaksas, ja to pieprasa operācijas vadītājs un Īpašā komiteja apstiprina. |
| --- | --- |

c)

III pielikuma C daļā minētās kopējās izmaksas, ja to pieprasa operācijas vadītājs un Īpašā komiteja apstiprina.

4.   Militāras atbalsta akcijas norises posmā, kā to noteikusi Padome, ATHENA kā kopējās ar operāciju saistītās izmaksas sedz kopējās izmaksas, kā definējusi Padome, izskatot katru gadījumu atsevišķi, atsaucoties uz III pielikumu.

5.   Ar operāciju saistītās kopējās darbības izmaksas ietver arī IV pielikumā minētos izdevumus, kas vajadzīgi, lai pabeigtu operāciju.

Operācija ir pabeigta, kad operācijas vajadzībām par kopējiem līdzekļiem iegādātajam ekipējumam un izveidotajai infrastruktūrai ir atrasts izmantojums pēc operācijas beigām un ir apstiprināti operācijas pārskati.

6.   Uz kopējo izmaksu statusu nevar pretendēt izdevumi, kas radušies, lai segtu izmaksas, kuras jebkurā gadījumā neatkarīgi no operācijas organizācijas segtu viena vai vairākas finansētājas valstis, Savienības iestāde vai starptautiska organizācija.

7.   Izskatot katru gadījumu atsevišķi, Īpašā komiteja var nolemt, ka, ņemot vērā īpašus apstākļus, par konkrētās operācijas kopējām izmaksām tās norises posmā uzskata arī dažas papildu izmaksas, kas nav minētas III pielikuma B daļā.

8.   Ja Īpašajā komitejā vienprātību panākt neizdodas, tā pēc prezidentvalsts ierosmes var iesniegt šo jautājumu Padomei.

16. pants

Mācības

1.   Eiropas Savienības mācību kopējās izmaksas ATHENA sedz saskaņā ar noteikumiem un kārtību, kas līdzīga to operāciju noteikumiem un kārtībai, kurās iemaksas veic visas iesaistītās dalībvalstis.

2.   Mācību kopējās izmaksas veido, pirmkārt, ar dislocējamajiem vai stacionārajiem štābiem saistītas papildu izmaksas un, otrkārt, papildu izmaksas, kas ES radušās sakarā ar NATO kopējo līdzekļu un potenciāla izmantošanu, ja tie tiek piešķirti mācībām.

3.   Mācību kopējās izmaksas neietver izmaksas, kas saistītas ar:

| a) | kapitālieguldījumiem, tostarp tiem, kas saistīti ar celtniecību, infrastruktūru un ekipējumu; |
| --- | --- |

a)

kapitālieguldījumiem, tostarp tiem, kas saistīti ar celtniecību, infrastruktūru un ekipējumu;

| b) | mācību plānošanas un gatavošanas posmu, ja vien tās neapstiprina Īpašā komiteja; |
| --- | --- |

b)

mācību plānošanas un gatavošanas posmu, ja vien tās neapstiprina Īpašā komiteja;

| c) | transportu, kazarmām un spēku izmitināšanu. |
| --- | --- |

c)

transportu, kazarmām un spēku izmitināšanu.

17. pants

Finanšu atsauces summa

Padomes lēmumā, ar ko Padome nolemj izveidot vai pagarināt ES militāru operāciju, norāda minētās operācijas kopējo izmaksu atsauces summu. Administrators ar jo īpaši Savienības militārā štāba un operāciju komandiera, ja tas pilda amata pienākumus, palīdzību novērtē summu, ko uzskata par vajadzīgu, lai segtu operācijas kopējās izmaksas plānotajā periodā. Ar prezidentvalsts starpniecību administrators ierosināto summu dara zināmu tai Padomes struktūrai, kas ir atbildīga par attiecīgā lēmuma projekta izskatīšanu. Īpašās komitejas locekļus aicina uz apspriedēm šajā struktūrā par atsauces summu.

6.   NODAĻA

BUDŽETS

18. pants

Budžeta principi

1.   Budžets, ko izstrādā euro, ir dokuments, ar ko katram finanšu gadam paredz un apstiprina ATHENA pārvaldībā esošos ieņēmumus un izdevumus saistībā ar kopējām izmaksām.

2.   Visi izdevumi, izņemot I pielikumā minētās izmaksas, ir sasaistīti ar konkrētām operācijām.

3.   Budžetā paredzētās apropriācijas ir pieejamas finanšu gada laikā, kas sākas attiecīgā gada 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

4.   Budžeta ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.

5.   Nav atļauti nekādi citi ieņēmumi un izdevumi saistībā ar kopējām izmaksām kā vien tie, kas paredzēti budžeta pozīcijā un nepārsniedz šajā pozīcijā paredzētās apropriācijas, izņemot atbilstīgi 32. panta 5. punktā paredzētajos gadījumos.

19. pants

Gada budžets

1.   Katru gadu administrators izstrādā budžeta projektu nākamajam finanšu gadam, turklāt katrs operācijas komandieris viņam palīdz attiecībā uz savu operāciju.

2.   Budžeta projektā ietver:

| a) | apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai segtu kopējās izmaksas, kas radušās, gatavojoties operācijai vai tās norises laikā; |
| --- | --- |

a)

apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai segtu kopējās izmaksas, kas radušās, gatavojoties operācijai vai tās norises laikā;

| b) | apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai segtu ar operāciju saistītās kopējās notiekošas vai plānotas operācijas darbības izmaksas, tostarp – lai vajadzības gadījumā atlīdzinātu kopējās izmaksas, ko sākotnēji segusi kāda valsts vai trešā persona; |
| --- | --- |

b)

apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai segtu ar operāciju saistītās kopējās notiekošas vai plānotas operācijas darbības izmaksas, tostarp – lai vajadzības gadījumā atlīdzinātu kopējās izmaksas, ko sākotnēji segusi kāda valsts vai trešā persona;

| c) | provizoriskās apropriācijas, kas minētas 26. pantā; |
| --- | --- |

c)

provizoriskās apropriācijas, kas minētas 26. pantā;

| d) | ieņēmumu segšanai vajadzīgo ieņēmumu tāmi. |
| --- | --- |

d)

ieņēmumu segšanai vajadzīgo ieņēmumu tāmi.

3.   Saistību un maksājumu apropriācijas klasificē sadaļās un nodaļās, sagrupējot izdevumus pēc to veida un mērķa un vajadzības gadījumā sadalot sīkāk budžeta pantos. Budžeta projektā iekļauj detalizētas piezīmes par katru nodaļu vai pantu. Katrai operācijai izveido savu sadaļu. Atsevišķu sadaļu atvēl budžeta vispārīgajai daļai, kurā iekļauj kopējās izmaksas, kas rodas, gatavojoties operācijām vai to norises laikā.

4.   Katrā sadaļā var iekļaut nodaļu “provizoriskas apropriācijas”. Šīs apropriācijas norāda, ja pamatotu iemeslu dēļ nav zināms vajadzīgais apropriāciju lielums vai iekļauto apropriāciju izmantošanas apjoms.

5.   Ieņēmumus veido:

| a) | iemaksas, kas jāmaksā iesaistītajām dalībvalstīm, finansētājām dalībvalstīm un –vajadzības gadījumā – finansētājām trešām valstīm; |
| --- | --- |

a)

iemaksas, kas jāmaksā iesaistītajām dalībvalstīm, finansētājām dalībvalstīm un –vajadzības gadījumā – finansētājām trešām valstīm;

| b) | dažādi pa sadaļām sadalīti ieņēmumi, kas ietver saņemtos procentus, ieņēmumus no pārdošanas un iepriekšējā finanšu gada budžeta līdzekļus, ko noteikusi Īpašā komiteja. |
| --- | --- |

b)

dažādi pa sadaļām sadalīti ieņēmumi, kas ietver saņemtos procentus, ieņēmumus no pārdošanas un iepriekšējā finanšu gada budžeta līdzekļus, ko noteikusi Īpašā komiteja.

6.   Ne vēlāk kā līdz 31. oktobrim administrators iesniedz Īpašajai komitejai budžeta projektu. Īpašā komiteja budžeta projektu apstiprina līdz 31. decembrim. Administrators pieņem apstiprināto budžetu un paziņo par to iesaistītajām dalībvalstīm un finansētājām valstīm.

20. pants

Budžeta grozīšana

1.   Nenovēršamu, ārkārtēju vai neparedzamu apstākļu gadījumā, tostarp tad, ja operācija sākta finanšu gada laikā, administrators ierosina budžeta grozījumu projektu. Budžeta grozījumu projektu izstrādā, ierosina, apstiprina, pieņem un par to paziņo saskaņā ar tādu pašu kārtību, kāda attiecas uz gada budžetu. Īpašā komiteja to apspriež, ņemot vērā tā steidzamību.

2.   Ja šis budžeta grozījumu projekts ir vajadzīgs tādēļ, ka ir sākta jauna operācija vai notikušas izmaiņas kādas notiekošas operācijas budžetā, administrators informē Īpašo komiteju par kopējām izmaksām, kas paredzētas šai operācijai. Ja šīs izmaksas ievērojami pārsniedz attiecīgo atsauces summu, Īpašā komiteja var lūgt Padomi to apstiprināt.

3.   Budžeta grozījumu projektu, kas bijis vajadzīgs tādēļ, ka sākta jauna operācija, Īpašajai komitejai iesniedz četru mēnešu laikā pēc atsauces summas apstiprināšanas, ja vien Īpašā komiteja nenolemj par ilgāku termiņu.

21. pants

Pārskaitījumi

1.   Vajadzības gadījumā un pamatojoties uz operācijas komandiera priekšlikumu, administrators var veikt apropriāciju pārskaitījumu. Ja vien situācija neprasa steidzamāku rīcību, vismaz vienu nedēļu pirms pārskaitījuma administrators par savu nodomu informē Īpašo komiteju. Iepriekšējs Īpašās komitejas apstiprinājums tomēr ir vajadzīgs, ja:

| a) | plānotais pārskaitījums maina operācijai piešķirto apropriāciju apjomu;
  vai |
| --- | --- |

a)

plānotais pārskaitījums maina operācijai piešķirto apropriāciju apjomu;

vai

| b) | plānotie pārskaitījumi no vienas nodaļas uz citu finanšu gada laikā pārsniedz 10 % no tās nodaļas apropriācijām, no kuras pārskaita apropriācijas, kas atlikušas finanšu gadam apstiprinātajā budžetā dienā, kad iesniedz priekšlikumu veikt attiecīgo pārskaitījumu. |
| --- | --- |

b)

plānotie pārskaitījumi no vienas nodaļas uz citu finanšu gada laikā pārsniedz 10 % no tās nodaļas apropriācijām, no kuras pārskaita apropriācijas, kas atlikušas finanšu gadam apstiprinātajā budžetā dienā, kad iesniedz priekšlikumu veikt attiecīgo pārskaitījumu.

2.   Ja operācijas komandieris to uzskata par vajadzīgu, lai varētu pienācīgi vadīt operāciju, trīs mēnešos pēc operācijas sākšanas viņš var pārskaitīt operācijai piešķirtās apropriācijas no viena “ar operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu” budžeta iedaļas panta un nodaļas uz citu. Operācijas komandieris par to informē administratoru un Īpašo komiteju.

22. pants

Apropriāciju pārnešana

1.   Principā apropriācijas, kas paredzētas tādu kopējo izmaksu segšanai, kuras radušās, gatavojoties operācijai vai tās norises laikā, bet nav izmantotas, finanšu gada beigās atceļ, ja 2. punktā nav paredzēts citādi.

2.   Apropriācijas, kas paredzētas ar tādu materiālu un ekipējuma glabāšanu saistīto izmaksu segšanai, kurus pārvalda ATHENA, vienu reizi var pārnest uz nākamo finanšu gadu, ja līdz attiecīgā finanšu gada 31. decembrim izteikta šāda vēlme. Apropriācijas, kas paredzētas ar operāciju saistīto kopējo izmaksu segšanai, var pārnest, ja tās ir vajadzīgas operācijai, kas vēl nav pilnībā pabeigta.

3.   Administrators līdz 15. februārim iesniedz Īpašajai komitejai priekšlikumus par iepriekšējā finanšu gada nepiešķirto apropriāciju pārnešanu. Šos priekšlikumus uzskata par apstiprinātiem, ja vien Īpašā komiteja līdz 15. martam nenolemj citādi.

4.   Piešķirtās apropriācijas no iepriekšējā finanšu gada tiek pārnestas, un administrators līdz 15. februārim par to informē Īpašo komiteju.

23. pants

Paredzamā īstenošana

Tiklīdz ir pieņemts gada budžets, apropriācijas var izmantot, lai segtu saistības un maksājumus, ciktāl tas vajadzīgs operatīvai darbībai.

7.   NODAĻA

IEMAKSAS UN ATLĪDZINĀJUMI

24. pants

Iemaksu aprēķināšana

1.   Maksājumu apropriācijas to kopējo izmaksu segšanai, kas radušās, gatavojoties operācijai vai tās norises laikā un ko nesedz dažādi ieņēmumi, finansē no iesaistīto dalībvalstu iemaksām.

2.   Maksājumu apropriācijas ar operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu segšanai sedz no finansētāju valstu iemaksām.

3.   Finansētāju dalībvalstu veicamās iemaksas ir līdzvērtīgas budžetā paredzēto apropriāciju summai, kas paredzēta ar operāciju saistīto kopējo operācijas izmaksu segšanai, pēc to iemaksu atņemšanas, ko atbilstīgi 12. pantam par šo operāciju iemaksā finansētājas trešās valstis.

4.   Iemaksu sadalījumu starp tām dalībvalstīm, kurām šīs iemaksas jāveic, nosaka, pamatojoties uz LES 41. panta 2. punktā precizēto nacionālā kopprodukta rādītāju un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2007/436/EK, Euratom (2007. gada 7. jūnijs) par Eiropas Kopienu pašu resursiem (3) vai jebkuru Padomes lēmumu, ar kuru to aizstāj.

5.   Lai aprēķinātu iemaksas, izmanto datus, kuri minēti tabulas “Kopsavilkums par vispārējā budžeta veidošanu no pašu resursiem un dalībvalstu iemaksām”, kas pievienota jaunākajam Savienības apstiprinātajam vispārējam budžetam, kolonnā “NKI pašu resursi”. To dalībvalstu iemaksas, kam tādas jāveic, ir proporcionālas šīs dalībvalsts nacionālā kopienākuma (NKI) daļai visu to dalībvalstu NKI kopsummā, kurām šīs iemaksas jāveic.

25. pants

Iemaksu veikšanas grafiks

1.   Kad Padome ir apstiprinājusi ES militārās operācijas finanšu atsauces summu, finansētājas dalībvalstis veic iemaksas 30 % apjomā no atsauces summas, ja vien Padome nepieņem lēmumu par citādu procentuālo daļu. Administrators aicina veikt iemaksas atbilstoši operācijas vajadzībām līdz apjomam, par ko panākta vienošanās.

2.   Pamatojoties uz administratora priekšlikumu, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par papildu iemaksu veikšanu pirms operācijas budžeta grozījumu pieņemšanas. Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par šā jautājuma nodošanu Padomes sagatavošanas struktūrām.

3.   Kad konkrētas operācijas budžeta grozījumi ir pieņemti, dalībvalsts iemaksā atlikušās iemaksas, kuras tām, piemērojot 24. pantu, par minēto operāciju ir jāiemaksā. Taču, ja plānots, ka operācija attiecīgajā finanšu gadā ilgs ilgāk nekā sešus mēnešus, atlikušās iemaksas veic divos maksājumos. Šādā gadījumā pirmo iemaksu veic 60 dienu laikā pēc operācijas sākšanas; otro iemaksu veic termiņā, ko nosaka Īpašā komiteja pēc administratora priekšlikuma, ņemot vērā operācijas vajadzības. Īpašā komiteja var atkāpties no šā punkta noteikumiem.

4.   Administrators vēstules ar attiecīgiem uzaicinājumiem veikt iemaksas nosūta valsts pārvaldes iestādēm, kuru dati ir darīti viņam zināmi, kad:

| a) | Īpašā komiteja ir apstiprinājusi 19. pantā paredzēto finanšu gada budžeta projektu. Pirmais uzaicinājums veikt iemaksas sedz operācijas vajadzības astoņos mēnešos. Otrais uzaicinājums veikt iemaksas aptver iemaksu atlikušo daļu, ņemot vērā iepriekšējā gada budžeta līdzekļu bilanci, ja pēc tam, kad saņemts revīzijas atzinums, Īpašā komiteja ir nolēmusi šo bilanci iekļaut kārtējā budžetā; |
| --- | --- |

a)

Īpašā komiteja ir apstiprinājusi 19. pantā paredzēto finanšu gada budžeta projektu. Pirmais uzaicinājums veikt iemaksas sedz operācijas vajadzības astoņos mēnešos. Otrais uzaicinājums veikt iemaksas aptver iemaksu atlikušo daļu, ņemot vērā iepriekšējā gada budžeta līdzekļu bilanci, ja pēc tam, kad saņemts revīzijas atzinums, Īpašā komiteja ir nolēmusi šo bilanci iekļaut kārtējā budžetā;

| b) | ir pieņemta finanšu atsauces summa, kā paredzēts 25. panta 1. punktā; vai |
| --- | --- |

b)

ir pieņemta finanšu atsauces summa, kā paredzēts 25. panta 1. punktā; vai

| c) | ir apstiprināti budžeta grozījumi, kā paredzēts 20. pantā. |
| --- | --- |

c)

ir apstiprināti budžeta grozījumi, kā paredzēts 20. pantā.

5.   Neskarot pārējos šā lēmuma noteikumus, iemaksas veic 30 dienās pēc tam, kad izsūtīts attiecīgais pieprasījums veikt iemaksas, izņemot pirmo pieprasījumu veikt iemaksas jauna finanšu gada budžetam, kad maksājuma termiņš ir 40 dienas pēc tam, kad izsūtīts attiecīgais pieprasījums veikt iemaksas.

6.   Maksājumus par banku pakalpojumiem, kas saistīti ar iemaksu veikšanu, veic finansētājas valstis.

7.   Administrators apstiprina iemaksu saņemšanu.

26. pants

Iepriekšējs finansējums

1.   ES militārās ātrās reaģēšanas operācijas gadījumā finansētājas dalībvalstis veic iemaksas finanšu atsauces summas apjomā. Neskarot 25. panta 3. punktu, maksājumus veic turpmāk izklāstītajā kārtībā.

2.   Lai iepriekš finansētu ES militārās ātrās reaģēšanas operācijas, iesaistītās dalībvalstis vai nu:

| a) | jau iepriekš veic iemaksas ATHENA mehānismā; vai |
| --- | --- |

a)

jau iepriekš veic iemaksas ATHENA mehānismā; vai

| b) | ja Padome pieņem lēmumu veikt ES militārās ātrās reaģēšanas operāciju, kuru tās līdzfinansē, veic iemaksas minētās operācijas kopējās izmaksās piecās dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas finanšu atsauces summas apjomā, ja vien Padome nenolemj citādi. |
| --- | --- |

b)

ja Padome pieņem lēmumu veikt ES militārās ātrās reaģēšanas operāciju, kuru tās līdzfinansē, veic iemaksas minētās operācijas kopējās izmaksās piecās dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas finanšu atsauces summas apjomā, ja vien Padome nenolemj citādi.

3.   Iepriekšminētajā nolūkā Īpašā komiteja, kurā ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts, kas veic iepriekšējas iemaksas, paredz provizoriskas apropriācijas budžeta īpašā iedaļā. Šīs provizoriskās apropriācijas sedz ar iemaksām, ko dalībvalstis, kas veic iepriekšējas iemaksas, izdara 90 dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas par minēto iemaksu veikšanu.

4.   Jebkuras 3. punktā minētās provizoriskās apropriācijas, kas tiek izmantotas operācijai, atjauno 90 dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas.

5.   Neskarot 1. punktu, ikviena dalībvalsts, kas veic iepriekšējas iemaksas, īpašos gadījumos var ļaut administratoram izmantot tās veiktās iepriekšējas iemaksas, lai segtu tās iemaksas operācijā, kurā tā piedalās un kura nav ātrās reaģēšanas operācija. Iepriekšējas iemaksas attiecīgā dalībvalsts atkārtoti veic 90 dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas.

6.   Ja operācijai, kas nav ātras reaģēšanas operācija, ir vajadzīgi līdzekļi, pirms attiecīgajai operācijai ir saņemtas pietiekamas iemaksas:

| a) | var izmantot iepriekšējas iemaksas no dalībvalstīm, kuras piedalās šīs operācijas finansēšanā, pēc tam, kad saņemta to dalībvalstu piekrišana, kas veic iepriekšējas iemaksas, izmantojot ne vairāk kā 75 % no summas, kas paredzēta iemaksām, lai segtu minētās operācijas izmaksas. Iepriekšējas iemaksas attiecīgā dalībvalsts, kas veic iepriekšējas iemaksas, atkārtoti veic 90 dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas; |
| --- | --- |

a)

var izmantot iepriekšējas iemaksas no dalībvalstīm, kuras piedalās šīs operācijas finansēšanā, pēc tam, kad saņemta to dalībvalstu piekrišana, kas veic iepriekšējas iemaksas, izmantojot ne vairāk kā 75 % no summas, kas paredzēta iemaksām, lai segtu minētās operācijas izmaksas. Iepriekšējas iemaksas attiecīgā dalībvalsts, kas veic iepriekšējas iemaksas, atkārtoti veic 90 dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas;

| b) | šā punkta a) apakšpunktā minētajā gadījumā saskaņā ar 25. panta 1. punktu operācijai vajadzīgos to dalībvalstu ieskaitījumus, kas nav veikušas iepriekšējas iemaksas, veic attiecīgās dalībvalstis pēc apstiprinājuma piecu dienu laikā pēc attiecīga administratora pieprasījuma izsūtīšanas. |
| --- | --- |

b)

šā punkta a) apakšpunktā minētajā gadījumā saskaņā ar 25. panta 1. punktu operācijai vajadzīgos to dalībvalstu ieskaitījumus, kas nav veikušas iepriekšējas iemaksas, veic attiecīgās dalībvalstis pēc apstiprinājuma piecu dienu laikā pēc attiecīga administratora pieprasījuma izsūtīšanas.

7.   Neskarot 32. panta 3. punktu, operācijas komandieris var uzņemties un apmaksāt izdevumus, izmantojot viņam pieejamās summas.

8.   Ikviena dalībvalsts var atteikties veikt iepriekšējus maksājumus, paziņojot par to administratoram vismaz trīs mēnešus iepriekš.

9.   No iepriekšēja finansējuma nopelnītos procentus katru gadu piešķirs dalībvalstīm, kas veic iepriekšējas iemaksas, pieskaitot tos šo valstu provizoriskajām apropriācijām. Konkrētas nopelnīto procentu summas darīs zināmas attiecīgajām dalībvalstīm, izmantojot gada budžeta apstiprināšanas procedūru.

27. pants

Iepriekšēja finansējuma atlīdzināšana

1.   Dalībvalsts, trešā valsts vai attiecīgā gadījumā starptautiska organizācija, kuru Padome pilnvarojusi piešķirt iepriekšēju finansējumu, lai segtu daļu operācijas kopējo izmaksu, var saņemt atlīdzinājumu no ATHENA ne vēlāk kā divus mēnešus pēc attiecīgās operācijas beigām, iesniedzot administratoram pieprasījumu, kuram pievienoti visi vajadzīgie pamatojuma dokumenti.

2.   Nevienu atlīdzināšanas pieprasījumu neapmierina, pirms to nav apstiprinājis operācijas komandieris, ja tas vēl pilda amata pienākumus, un administrators.

3.   Ja finansētājas valsts iesniegtais atlīdzināšanas pieprasījums ir apstiprināts, summu var atrēķināt no nākamās iemaksas, kuru administrators attiecīgajai valstij lūdz veikt.

4.   Ja pieprasījums ir apstiprināts, taču nav paredzēts izsūtīt uzaicinājumus veikt iemaksas vai ja apstiprinātā atlīdzināšanas pieprasījuma summa pārsniedz paredzamo iemaksu, administrators 30 dienās izmaksā atlīdzināmo summu, ņemot vērā ATHENA naudas plūsmu un vajadzības, kas saistītas ar attiecīgās operācijas kopējo izmaksu segšanu.

5.   Saskaņā ar šo lēmumu atlīdzinājums pienākas pat tad, ja operāciju atceļ.

6.   Atlīdzinājumā ir iekļauti arī procenti, kas nopelnīti no iepriekšējā finansējumā iemaksātās summas.

28. pants

Kopējās izmaksās neiekļauto izdevumu pārvaldība ar ATHENA mehānismu

1.   Pamatojoties uz administratora, kam palīdz operācijas komandieris, vai uz dalībvalsts priekšlikumu, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu, ka ATHENA mehānismam uztic administratīvi pārvaldīt konkrētus ar operāciju saistītus izdevumus (“valsts izmaksas”), kas vienlaikus paliek to dalībvalstu kompetencē, uz kurām šīs izmaksas attiecas.

2.   Īpašā komiteja ar savu lēmumu var pilnvarot operācijas komandieri operācijā iesaistīto dalībvalstu un vajadzības gadījumā trešo personu vārdā slēgt līgumus par tādu pakalpojumu un krājumu nodrošināšanu, kurus finansēs kā valsts izmaksas.

3.   Īpašā komiteja savā lēmumā paredz mehānismu, ar ko nodrošina valsts izmaksu iepriekšēju finansēšanu.

4.   ATHENA veic tai uzticēto katras dalībvalsts un attiecīgos gadījumos katras trešās personas izmaksu uzskaiti. Katru mēnesi tā nosūta katrai dalībvalstij un attiecīgos gadījumos katrai minētajai trešai personai paziņojumu par tās īstenotajiem izdevumiem un izdevumiem, kas saistīti ar tās vai tās darbinieku darbību iepriekšējā mēnesī, un aicina iemaksāt šo izdevumu segšanai nepieciešamos līdzekļus. ATHENA pieprasītos līdzekļus dalībvalstis un attiecīgos gadījumos minētās trešās personas iemaksā 30 dienās pēc aicinājuma saņemšanas.

29. pants

Procenti par nokavētiem maksājumiem

1.   Ja valsts nepilda savas finanšu saistības, attiecībā uz iemaksu veikšanu ES budžetā pēc analoģijas piemēro Kopienas noteikumus attiecībā uz procentiem par nokavētiem maksājumiem, kā noteikts 71. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4).

2.   Ja iemaksa ir nokavēta ne vairāk kā par desmit dienām, procentus par nokavētiem maksājumiem neiekasē. Ja iemaksa ir nokavēta vairāk nekā par desmit dienām, procentus par nokavētiem maksājumiem iekasē par visu nokavēto laiku.

8.   NODAĻA

IZDEVUMU ĪSTENOŠANA

30. pants

Principi

1.   ATHENA apropriācijas izmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, tas ir, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus.

2.   Kredītrīkotāji atbild par ATHENA ieņēmumu un izdevumu īstenošanu saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un par to, lai nodrošinātu, ka ir ievērotas likumības un pareizības prasības. Lai īstenotu izdevumus, kredītrīkotāji uzņemas budžeta saistības un juridiskās saistības, apzina izdevumus un apstiprina maksājumus, kā arī veic ar apropriāciju izlietojumu saistītos priekšdarbus. Kredītrīkotājs var deleģēt pilnvaras ar lēmumu, kurā paredz:

| a) | šādai deleģēšanai piemērotus darbiniekus; |
| --- | --- |

a)

šādai deleģēšanai piemērotus darbiniekus;

| b) | piešķirto pilnvaru apjomu; un |
| --- | --- |

b)

piešķirto pilnvaru apjomu; un

| c) | to, cik lielā mērā pilnvaru saņēmēji pilnvaras var turpmāk deleģēt citām personām. |
| --- | --- |

c)

to, cik lielā mērā pilnvaru saņēmēji pilnvaras var turpmāk deleģēt citām personām.

3.   Izmantojot apropriācijas, nodrošina, lai kredītrīkotājs vienlaikus nebūtu arī grāmatvedis. Kredītrīkotāja un grāmatveža pienākumi nav savstarpēji savienojami. Jebkuram maksājumam, kas veikts, izmantojot ATHENA pārvaldītos līdzekļus, ir vajadzīgs kredītrīkotāja un grāmatveža paraksts.

4.   Neskarot šo lēmumu, ja kopējo izdevumu īstenošanu uztic dalībvalstij, Savienības iestādei vai attiecīgā gadījumā starptautiskai organizācijai, šī valsts, iestāde vai organizācija rīkojas saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē tās izdevumu īstenošanu. Ja izdevumus īsteno administrators, viņš rīkojas saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē Eiropas Savienības vispārējā budžeta Padomes daļas īstenošanu.

5.   Tomēr administrators var iesniegt prezidentvalstij ieteikumus priekšlikumam par kopējo izdevumu īstenošanu, ko paredzēts iesniegt Padomei vai Īpašajai komitejai.

6.   Īpašā komiteja var apstiprināt tādus noteikumus kopējo izdevumu īstenošanai, kas atkāpjas no 4. punkta.

31. pants

Kopējās izmaksas, kas radušās, gatavojoties operācijām vai to norises laikā, vai kas nav tieši saistītas ar konkrētu operāciju

Attiecībā uz izdevumiem, kas sedz kopējās izmaksas, kuras rodas, gatavojoties operācijai vai tās norises laikā, kā arī kopējās izmaksas, kuras nevar tieši saistīt ar konkrētu operāciju, administrators pilda arī kredītrīkotāja pienākumus.

32. pants

Ar operāciju saistītās kopējās izmaksas

1.   Operācijas komandieris attiecībā uz viņa vadītās operācijas kopējām izmaksām pilda kredītrīkotāja pienākumus. Tomēr administrators pilda kredītrīkotāja pienākumus attiecībā uz ATHENA tiešajiem izdevumiem, ar ko sedz ar operāciju saistītās kopējās izmaksas, kas rodas konkrētas operācijas sagatavošanas posmā vai pēc operācijas norises posma.

2.   Operācijas izdevumu īstenošanai vajadzīgās summas administrators no ATHENA bankas konta pēc operācijas komandiera pieprasījuma dara pieejamas operācijas komandierim, pārskaitot tās uz ATHENA vajadzībām atvērtu bankas kontu, kura datus viņam ir iesniedzis operācijas komandieris.

3.   Atkāpjoties no 18. panta 5. punkta, finanšu atsauces summas apstiprināšana administratoram un operācijas komandierim dod tiesības katram savā kompetences jomā uzņemties un apmaksāt ar attiecīgo operāciju saistītus izdevumus, kas nepārsniedz 25. panta 1. punktā paredzēto apstiprināto procentuālo daļu no finanšu atsauces summas, ja vien Padome nenolemj par augstāku saistību apjomu.

Pamatojoties uz administratora vai operācijas komandiera priekšlikumu un ņemot vērā operatīvās vajadzības un steidzamību, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par papildu izdevumu uzņemšanos un attiecīgā gadījumā – samaksu. Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par šā jautājuma nodošanu Padomes sagatavošanas struktūrām ar prezidentvalsts starpniecību, ja vien operatīvo apstākļu dēļ nav jārīkojas citādi. Tiklīdz ir pieņemts attiecīgās operācijas budžets, šī atkāpe vairs netiek piemērota.

4.   Laikposmā pirms operācijas budžeta pieņemšanas administrators un operācijas komandieris vai viņa pārstāvis reizi mēnesī iesniedz ziņojumu Īpašajai komitejai par viņa kompetencē esošiem izdevumiem, kas ir atbilstīgi šīs operācijas kopējo izmaksu statusam. Pamatojoties uz administratora, operācijas komandiera vai dalībvalsts priekšlikumu, Īpašā komiteja var izdot norādes par izdevumu īstenošanu attiecīgajā laikposmā.

5.   Atkāpjoties no 18. panta 5. punkta, ja ir tieši apdraudēta kādā ES militārajā operācijā iesaistītā personāla dzīvība, operācijas komandieris var īstenot papildu izdevumus, kas pārsniedz budžetā paredzētās apropriācijas un kas ir vajadzīgi, lai glābtu šā personāla dzīvību. Par to viņš pēc iespējas drīzāk informē administratoru un Īpašo komiteju. Šādā gadījumā administrators sadarbībā ar operācijas komandieri ierosina veikt pārskaitījumus, kas vajadzīgi, lai segtu šos neparedzētos izdevumus. Ja ar pārskaitījumu nepietiek, lai nodrošinātu līdzekļus šiem izdevumiem, administrators iesniedz budžeta grozījuma priekšlikumu.

9.   NODAĻA

KOPĪGI FINANSĒTĀ EKIPĒJUMA UN INFRASTRUKTŪRAS IZMANTOJUMS PĒC OPERĀCIJAS BEIGĀM

33. pants

Ekipējums un infrastruktūra

1.   Pabeidzot operāciju, attiecīgās operācijas komandieris ierosina, kā pēc operācijas beigām izmantot ekipējumu un infrastruktūru, kas iegādāta par kopīgiem līdzekļiem. Vajadzības gadījumā viņš ierosina Īpašajai komitejai noteikt atbilstīgu vērtības samazinājuma koeficientu.

2.   Pēc operācijas norises posma beigām atlikušais ekipējums un infrastruktūra ir administratora pārziņā, kas vajadzības gadījumā atrod tā turpmākā izmantojuma mērķi. Vajadzības gadījumā viņš ierosina Īpašajai komitejai noteikt atbilstīgu vērtības samazinājuma koeficientu.

3.   Ekipējuma, infrastruktūras un citu līdzekļu vērtības samazinājuma koeficientu pēc iespējas drīzāk apstiprina Īpašā komiteja.

4.   Īpašā komiteja, ņemot vērā operācijas vajadzības un finansiālus apsvērumus, apstiprina to, kā pēc operācijas beigām izmantos par kopīgiem līdzekļiem iegādāto ekipējumu un infrastruktūru. Iespējams paredzēt šādu izmantojumu:

| a) | infrastruktūru ATHENA var pārdot vai nodot uzņēmējvalstij, dalībvalstij vai trešai personai; |
| --- | --- |

a)

infrastruktūru ATHENA var pārdot vai nodot uzņēmējvalstij, dalībvalstij vai trešai personai;

| b) | ekipējumu ATHENA var pārdot dalībvalstij, uzņēmējvalstij vai trešai personai, vai to var uzglabāt un uzturēt ATHENA, dalībvalsts vai šāda trešā persona, lai to varētu izmantot kādā turpmākā operācijā. |
| --- | --- |

b)

ekipējumu ATHENA var pārdot dalībvalstij, uzņēmējvalstij vai trešai personai, vai to var uzglabāt un uzturēt ATHENA, dalībvalsts vai šāda trešā persona, lai to varētu izmantot kādā turpmākā operācijā.

5.   Ekipējumu un infrastruktūru pārdod par tirgus vērtību vai, ja tirgus vērtību nevar noteikt, par taisnīgu un saprātīgu cenu, ņemot vērā konkrētos vietējos apstākļus.

6.   Veicot pārdošanu uzņēmējvalstij vai trešai personai, ievēro attiecīgos spēkā esošos drošības noteikumus.

7.   Ja ir pieņemts lēmums, ka operācijai par kopīgiem līdzekļiem iegādāto ekipējumu patur ATHENA, finansētājas dalībvalstis no citām iesaistītajām dalībvalstīm var pieprasīt finansiālu kompensāciju. Īpašā komiteja, kurā ir visu iesaistīto dalībvalstu pārstāvji, attiecīgos lēmumus pieņem, pamatojoties uz administratora priekšlikumu.

10.   NODAĻA

GRĀMATVEDĪBA UN UZSKAITE

34. pants

Ar operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu uzskaite

Operācijas komandieris veic visu no ATHENA saņemto pārskaitījumu, viņa īstenoto izdevumu un maksājumu un saņemto ieņēmumu uzskaiti, kā arī no ATHENA budžeta finansētā un viņa vadītajā operācijā izmantotā kustamā īpašuma uzskaiti.

35. pants

Konsolidētie pārskati

1.   Grāmatvedis veic pieprasīto iemaksu un veikto pārskaitījumu uzskaiti. Grāmatvedis izveido arī to kopējo izmaksu pārskatus, kas radušās, gatavojoties operācijai vai tās norises laikā, un to ar operāciju saistīto darbības izdevumu un ieņēmumu pārskatus, kas ir tiešā administratora kompetencē.

2.   ATHENA ieņēmumu un izdevumu konsolidētos pārskatus izstrādā grāmatvedis. Katrs operācijas komandieris nosūta grāmatvedim savu īstenoto izdevumu un maksājumu un saņemto ieņēmumu uzskaiti.

11.   NODAĻA

REVĪZIJA UN PĀRSKATU IESNIEGŠANA

36. pants

Kārtējie ziņojumi Īpašajai komitejai

Reizi trīs mēnešos administrators iesniedz Īpašajai komitejai ziņojumu par ieņēmumu un izdevumu īstenošanu kopš finanšu gada sākuma. Šajā sakarā katras operācijas komandieris iesniedz administratoram ziņojumu par izdevumiem, kas saistīti ar viņa vadītās operācijas kopējo izmaksu segšanu.

37. pants

Kontroles veikšanas nosacījumi

1.   Personas, kam uzdots pārbaudīt ATHENA ieņēmumus un izdevumus, pirms savu pienākumu pildīšanas saņem atļauju darbam ar klasificētu informāciju, kuras klasifikācijas pakāpe nav zemāka par Padomes “Secret UE” līmeni vai šim līmenim līdzvērtīgu dalībvalsts vai NATO klasifikācijas pakāpi. Šīs personas nodrošina revīzijas laikā iegūtās informācijas konfidencialitātes ievērošanu un datu aizsardzību saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz šo informāciju un datiem.

2.   Personām, kam uzdots pārbaudīt ATHENA ieņēmumus un izdevumus, ir iespēja nekavējoties un bez iepriekšēja paziņojuma sniegšanas piekļūt visiem ar minētajiem ieņēmumiem un izdevumiem saistītajiem dokumentiem un datu uzglabāšanas līdzekļu saturam, kā arī telpām, kurās šos dokumentus un datu uzglabāšanas līdzekļus glabā. Viņi drīkst izgatavot kopijas. Personas, kas ir saistītas ar ATHENA ieņēmumu un izdevumu īstenošanu, sniedz administratoram un personām, kas atbildīgas par minēto ieņēmumu un izdevumu revīziju, jebkādu palīdzību, kas viņiem vajadzīga uzdevuma izpildei.

38. pants

Ārēja pārskatu revīzija

1.   Ja ATHENA izdevumu īstenošana ir uzticēta dalībvalstij, Savienības iestādei vai starptautiskai organizācijai, šī valsts, iestāde vai organizācija rīkojas atbilstīgi noteikumiem, ar ko reglamentē tās izdevumu revīziju.

2.   Tomēr administrators vai viņa ieceltas personas jebkurā laikā var veikt to ATHENA kopējo izmaksu revīziju, kas radušās, gatavojoties operācijām vai to norises laikā, vai arī var veikt ar operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu revīziju. Turklāt Īpašā komiteja, pamatojoties uz administratora vai dalībvalsts priekšlikumu, var jebkurā laikā iecelt ārējos revidentus, nosakot viņu pienākumus un nodarbināšanas kārtību.

3.   Lai veiktu ārēju revīziju, izveido Revīzijas kolēģiju, kurā ir seši locekļi. No dalībvalstu ieteiktajiem kandidātiem Īpašā komiteja uz trīs gadus ilgu pilnvaru termiņu, kuru var vienreiz pagarināt, ieceļ locekļus. Īpašā komiteja var pagarināt locekļa pilnvaru termiņu ilgākais par sešiem mēnešiem.

Kandidātiem jābūt dalībvalsts augstākās revīzijas iestādes locekļiem vai jāsaņem minētās iestādes rekomendācija un jāsniedz pietiekamas drošības un neatkarīguma garantijas. Viņiem jābūt gataviem vajadzības gadījumā veikt uzdevumus ATHENA vārdā. Veicot šos uzdevumus:

| a) | kolēģijas locekļus turpina algot viņu revīzijas iestādes, savukārt ATHENA sedz viņu izdevumus, kas radušies, pildot uzdevumus, saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro līdzvērtīga līmeņa Eiropas Savienības ierēdņiem; |
| --- | --- |

a)

kolēģijas locekļus turpina algot viņu revīzijas iestādes, savukārt ATHENA sedz viņu izdevumus, kas radušies, pildot uzdevumus, saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro līdzvērtīga līmeņa Eiropas Savienības ierēdņiem;

| b) | locekļi neprasa un nepilda citas norādes kā vien tās, ko sniedz Īpašā komiteja; pildot pienākumus, Revīzijas kolēģija un tās locekļi ir pilnīgi neatkarīgi, un vienīgi viņi ir atbildīgi par ārējās revīzijas veikšanu; |
| --- | --- |

b)

locekļi neprasa un nepilda citas norādes kā vien tās, ko sniedz Īpašā komiteja; pildot pienākumus, Revīzijas kolēģija un tās locekļi ir pilnīgi neatkarīgi, un vienīgi viņi ir atbildīgi par ārējās revīzijas veikšanu;

| c) | par saviem uzdevumiem locekļi sniedz ziņojumus vienīgi Īpašajai komitejai; |
| --- | --- |

c)

par saviem uzdevumiem locekļi sniedz ziņojumus vienīgi Īpašajai komitejai;

| d) | finanšu gada laikā, kā arī pēc tam locekļi ar pārbaudēm uz vietas, kā arī ar pamatojuma dokumentu pārbaudēm pārliecinās, vai saskaņā ar ATHENA finansētie vai iepriekš finansētie izdevumi ir īstenoti saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un pareizas finanšu pārvaldības principiem, t. i., ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus, un vai iekšējās pārbaudes ir pienācīgas. |
| --- | --- |

d)

finanšu gada laikā, kā arī pēc tam locekļi ar pārbaudēm uz vietas, kā arī ar pamatojuma dokumentu pārbaudēm pārliecinās, vai saskaņā ar ATHENA finansētie vai iepriekš finansētie izdevumi ir īstenoti saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un pareizas finanšu pārvaldības principiem, t. i., ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus, un vai iekšējās pārbaudes ir pienācīgas.

Katru gadu Revīzijas kolēģija no savu locekļu vidus ievēlē priekšsēdētāju vai pagarina viņa amata pilnvaru termiņu. Tā pieņem augstākajiem starptautiskajiem standartiem atbilstīgus noteikumus par tās locekļu veikto revīziju. Revīzijas kolēģija apstiprina tās locekļu izstrādātos revīzijas ziņojumus, pirms tos iesniedz administratoram un Īpašajai komitejai.

4.   Pieņemot lēmumu katrā gadījumā atsevišķi un ja ir īpaši iemesli, Īpašā komiteja var nolemt izmantot citas ārējas struktūras.

5.   Izmaksas, kas saistītas ar ATHENA uzdevumā strādājošo revidentu veiktajām revīzijām, uzskata par kopējām izmaksām, ko sedz ATHENA.

39. pants

Iekšēja revīzija

1.   Pamatojoties uz administratora priekšlikumu un vispirms informējot Īpašo komiteju, Padomes ģenerālsekretārs uz trim gadiem (termiņu var vienreiz atjaunot) ieceļ amatā iekšējo ATHENA mehānisma revidentu un vismaz vienu iekšējā revidenta vietnieku; iekšējiem revidentiem jābūt atbilstīgi profesionāli apmācītiem un jāsniedz pietiekamas drošības un neatkarības garantijas. Iekšējais revidents nevar būt ne kredītrīkotājs, ne grāmatvedis; viņš nevar piedalīties finanšu pārskatu sagatavošanā.

2.   Iekšējais revidents sniedz ziņojumus administratoram par riska pārvaldīšanu, izsakot neatkarīgu viedokli par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti, kā arī sniedzot ieteikumus, kā uzlabot operāciju iekšējo kontroli un veicināt pareizu finanšu vadību. Viņa pienākumos ir jo īpaši veikt iekšējās vadības sistēmu piemērotības un efektivitātes novērtējumu un struktūrvienību panākumus politikas un mērķu izpildē, ņemot vērā ar to saistītos riskus.

3.   Iekšējais revidents pilda savus pienākumus visos dienestos, kas piedalās ATHENA ieņēmumu saņemšanā vai izdevumu īstenošanā, ko finansē ar ATHENA starpniecību.

4.   Iekšējais revidents pēc vajadzības veic vienu vai vairākas revīzijas operācijas laikā. Viņš sniedz ziņojumus administratoram un informē operācijas komandieri par saviem secinājumiem un ieteikumiem. Operācijas komandieris un administrators nodrošina turpmākus pasākumus saskaņā ar revīziju rezultātā sniegtiem ieteikumiem.

5.   Administrators reizi gadā atskaitās Īpašajai komitejai par iekšējās revīzijas veikto darbu, norādot veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, izdarītos secinājumus, formulētos ieteikumus un papildpasākumus saistībā ar šiem ieteikumiem.

6.   Turklāt katrs operācijas komandieris nodrošina iekšējam revidentam pilnīgu piekļuvi sevis vadītai operācijai. Iekšējais revidents pārbauda finanšu un budžeta sistēmu un procedūru labu darbību un nodrošina iekšējās kontroles sistēmu stingru un efektīvu darbību.

7.   Iekšējā revidenta darbus un ziņojumus nodod Revīzijas kolēģijas rīcībā līdz ar visiem saistītajiem attaisnojošajiem dokumentiem.

40. pants

Gadskārtējā pārskatu iesniegšana un bilances slēgšana

1.   Katrs operācijas komandieris līdz 31. martam pēc finanšu gada beigām vai četros mēnešos pēc viņa komandētās operācijas beigām – atkarībā no tā, kurš termiņš ir agrāk, – iesniedz ATHENA grāmatvedim informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu kopējo izmaksu gada pārskatus, to izdevumu gada pārskatus, kas iepriekš finansēti un atmaksāti saskaņā ar 28. pantu, un gada darbības pārskatu.

2.   Administrators ar grāmatveža un katras operācijas komandiera palīdzību sagatavo un līdz 15. maijam pēc finanšu gada beigām iesniedz Īpašajai komitejai un Revīzijas kolēģijai finanšu pārskatus un gada darbības pārskatu.

3.   Astoņās nedēļās pēc finanšu pārskatu iesniegšanas Revīzijas kolēģija iesniedz Īpašajai komitejai revīzijas atzinumu, savukārt administrators ar grāmatveža un katra operācijas komandiera palīdzību tai iesniedz pārbaudītus ATHENA finanšu pārskatus.

4.   Līdz 30. septembrim pēc finanšu gada beigām Revīzijas kolēģija iesniedz revīzijas ziņojumu Īpašajai komitejai, kura izskata revīzijas ziņojumu, revīzijas atzinumu un finanšu pārskatus, lai administratoru, grāmatvedi un katras operācijas komandieri atbrīvotu no atbildības par budžeta izpildi.

5.   Visus pārskatus un uzskaites materiālus attiecīgi grāmatvedis un katras operācijas komandieris glabā piecus gadus no šo dokumentu apstiprināšanas. Pēc operācijas beigām operācijas komandieris nodrošina, ka visi pārskati un uzskaites materiāli tiek nodoti grāmatvedim.

6.   Īpašā komiteja pieņem lēmumu ar budžeta grozījumu palīdzību iekļaut tā finanšu gada budžeta izlietojuma bilanci, kura pārskati ir apstiprināti, nākamā finanšu gada budžetā atkarībā no apstākļiem kā ieņēmumus un izdevumus. Tomēr Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu minēto budžeta izlietojuma bilanci iekļaut pēc tam, kad tā no Revīzijas kolēģijas būs saņēmusi revīzijas atzinumu.

7.   To budžeta izlietojuma bilances daļu, ko veido to apropriāciju izmantošana, kuras paredzētas ar gatavošanos operācijām un operāciju norisi saistīto kopējo izmaksu segšanai, iekļauj pie nākamajām iesaistīto dalībvalstu iemaksām.

8.   To budžeta izlietojuma bilances daļu, ko veido to apropriāciju izmantošana, kuras paredzētas ar konkrētu operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu segšanai, iekļauj pie nākamajām šajā operācijā iesaistīto dalībvalstu iemaksām.

9.   Ja atlīdzinājumu nav iespējams veikt, atskaitot attiecīgo summu no ATHENA veicamajām iemaksām, budžeta izlietojuma bilanci saskaņā ar atmaksas gada nacionālā kopienākuma skalu atmaksā attiecīgajai dalībvalstij.

10.   Katra dalībvalsts, kas piedalās operācijā, katru gadu līdz 31. martam var iesniegt administratoram informāciju – vajadzības gadījumā ar operācijas komandiera starpniecību – par papildu izmaksām, kas operācijai radušās iepriekšējā finanšu gada laikā. Šo informāciju klasificē, lai uzrādītu galvenos izdevumu posteņus. Administrators apkopo šo informāciju, lai Īpašajai komitejai iesniegtu pārskatu par operācijas papildu izmaksām.

41. pants

Operācijas bilances slēgšana

1.   Pēc operācijas pabeigšanas Īpašā komiteja, pamatojoties uz administratora vai dalībvalsts priekšlikumu, var nolemt, ka administrators, kuram palīdz grāmatvedis un attiecīgās operācijas komandieris, iesniedz Īpašajai komitejai operācijas finanšu pārskatus par laikposmu vismaz līdz operācijas beigām, bet vēlams līdz pilnīgai operācijas pabeigšanai. Administratoram noteiktais termiņš nedrīkst būt īsāks par četriem mēnešiem pēc operācijas beigām.

2.   Ja finanšu pārskatos attiecīgajā noteiktajā termiņā nevar iekļaut ieņēmumus un izdevumus, kas saistīti ar pilnīgu operācijas pabeigšanu, minētos ieņēmumus un izdevumus uzrāda ATHENA finanšu pārskatos, un tos pārbauda Īpašā komiteja saistībā ar 40. pantā paredzēto procedūru.

3.   Īpašā komiteja tai iesniegtos operācijas finanšu pārskatus apstiprina, pamatojoties uz Revīzijas kolēģijas atzinumu. Tā atbrīvo no atbildības par budžeta īstenošanu administratoru, grāmatvedi un attiecīgās operācijas komandieri.

4.   Ja atlīdzinājumu nav iespējams veikt, atskaitot attiecīgo summu no ATHENA veicamajām iemaksām, budžeta izlietojuma bilanci atmaksā attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar atmaksas gada nacionālā kopienākuma skalu.

12.   NODAĻA

DAŽĀDI NOTEIKUMI

42. pants

Atbildība

1.   Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos vai citos noteikumos, ko piemēro attiecīgām personām, paredzēti nosacījumi, ar ko reglamentē operācijas komandiera, administratora un cita personāla, jo īpaši Savienības iestāžu vai dalībvalstu piešķirtā personāla, disciplināratbildību vai kriminālatbildību, ja izdarīts ar budžeta izpildi saistīts pārkāpums vai konstatēta nolaidība. Turklāt ATHENA pēc savas iniciatīvas vai finansētājas valsts pieprasījuma var iesniegt civilprasību pret iepriekšminētajiem darbiniekiem.

2.   Finansētāja valsts nekādā gadījumā nedrīkst vērsties ar prasību pret Eiropas Savienību vai Padomes ģenerālsekretāru sakarā ar administratora, grāmatveža vai viņiem piešķirto darbinieku pienākumu izpildi.

3.   Līgumisko atbildību, kas var izrietēt no līgumiem, kuri noslēgti saistībā ar budžeta izpildi, ar ATHENA starpniecību sedz finansētājas valstis. To reglamentē ar tiesību aktiem, ko piemēro attiecīgajiem līgumiem.

4.   Ārpuslīgumiskās atbildības gadījumā jebkurus zaudējumus, ko radījusi operācija, štābs, spēku štābi un krīzes struktūru komponentu štābi, kuru sastāvu apstiprina operācijas komandieris vai viņa štābs savu pienākumu pildīšanas laikā, ar ATHENA starpniecību sedz finansētājas valstis saskaņā ar vispārīgiem principiem, kas ir kopīgi visu dalībvalstu tiesību sistēmām, un operāciju norises vietās piemērojamajiem spēku iekšējiem noteikumiem.

5.   Finansētāja valsts nekādā gadījumā nedrīkst vērsties pret Savienību vai dalībvalstīm ar prasībām, kuras saistītas ar līgumiem, kas noslēgti budžeta izpildei, vai zaudējumiem, ko radījušas vienības vai nodaļas ar krīzes struktūru, kuru sastāvu apstiprina operācijas komandieris vai viņa štābs savu pienākumu pildīšanas laikā.

43. pants

Atkārtota izskatīšana un pārskatīšana

Šo lēmumu pilnībā vai daļēji un tā pielikumus vajadzības gadījumā atkārtoti izskata pēc dalībvalsts lūguma un pēc katras operācijas beigām. To pārskata vismaz reizi trīs gados. Atkārtotas izskatīšanas vai pārskatīšanas laikā var pieaicināt visus speciālistus, kas noderīgi darbā, it īpaši ATHENA vadības struktūras.

44. pants

Atcelšana

Ar šo Lēmums 2008/975/KĀDP tiek atcelts.

45. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 19. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. KOROLEC

---

(1)  OV L 63, 28.2.2004., 68. lpp.

1

(2)  OV L 345, 23.12.2008., 96. lpp.

2

(3)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

3

(4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

4

---

I PIELIKUMS

KOPĒJĀS IZMAKSAS, KO SEDZ ATHENA, KAD TĀS IR RADUŠĀS

Ja turpmāk minētās kopējās izmaksas nevar tieši sasaistīt ar kādu konkrētu operāciju, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu attiecīgās apropriācijas iekļaut gada budžeta vispārīgajā daļā. Šīs apropriācijas pēc iespējas būtu jāiekļauj pozīcijās, kurā norādīta operācija, kurai tās visvairāk paredzētas.

| 1. | Pamatuzdevuma izpildes izdevumi, kas radušies operācijas komandierim un viņa štābam, iesniedzot operācijas pārskatus Īpašajai komitejai. |
| --- | --- |

1.

Pamatuzdevuma izpildes izdevumi, kas radušies operācijas komandierim un viņa štābam, iesniedzot operācijas pārskatus Īpašajai komitejai.

| 2. | Zaudējumu kompensācijas un izmaksas, kas radušās sakarā ar prasībām un tiesiskām darbībām un kas jāatlīdzina no ATHENA līdzekļiem. |
| --- | --- |

2.

Zaudējumu kompensācijas un izmaksas, kas radušās sakarā ar prasībām un tiesiskām darbībām un kas jāatlīdzina no ATHENA līdzekļiem.

| 3. | Izmaksas, kas rodas sakarā ar lēmumiem uzglabāt materiālus, kuri kopīgi iegādāti operācijas vajadzībām (ja šīs izmaksas attiecas uz gada budžeta vispārīgo daļu, norāda saistību ar konkrēto operāciju). |
| --- | --- |

3.

Izmaksas, kas rodas sakarā ar lēmumiem uzglabāt materiālus, kuri kopīgi iegādāti operācijas vajadzībām (ja šīs izmaksas attiecas uz gada budžeta vispārīgo daļu, norāda saistību ar konkrēto operāciju).

Turklāt gada budžeta vispārīgajā daļā attiecīgos gadījumos iekļauj apropriācijas, lai segtu turpmāk norādītās kopējās operāciju izmaksas, kuru finansēšanā piedalās iesaistītās dalībvalstis:

| 1) | banku pakalpojumu izmaksas; |
| --- | --- |

1)

banku pakalpojumu izmaksas;

| 2) | revīzijas izmaksas; |
| --- | --- |

2)

revīzijas izmaksas;

| 3) | ar operācijas sagatavošanas posmu saistītās kopējās izmaksas, kā noteikts II pielikumā; |
| --- | --- |

3)

ar operācijas sagatavošanas posmu saistītās kopējās izmaksas, kā noteikts II pielikumā;

| 4) | ar ATHENA grāmatvedības un aktīvu pārvaldības sistēmas attīstību un uzturēšanu saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

4)

ar ATHENA grāmatvedības un aktīvu pārvaldības sistēmas attīstību un uzturēšanu saistītās izmaksas.

---

II PIELIKUMS

AR OPERĀCIJAS SAGATAVOŠANAS POSMU SAISTĪTĀS DARBĪBAS KOPĒJĀS IZMAKSAS, KO SEDZ ATHENA

Papildu izmaksas, kas vajadzīgas, lai militārais un civilais personāls īstenotu priekšizpētes misijas un sagatavošanas uzdevumus (jo īpaši faktu vākšanas misijas un novērošanu) konkrētai ES militārai operācijai: transportam, izmitināšanai, operatīvo sakaru līdzekļu izmantošanai, vietējā civilā personāla, piemēram, tulku vai autovadītāju, pieņemšanai darbā misijas vajadzībām.

Medicīniskā aprūpe: izmaksas, kas saistītas ar konkrētas ES militārās operācijas priekšizpētes misiju un sagatavošanas uzdevumu veikšanā iesaistītā militārā un civilā personāla ārkārtas medicīnisko evakuāciju (Medevac), ja medicīnisko palīdzību nav iespējams nodrošināt norises vietā.

---

III PIELIKUMS

A   DAĻA

AR OPERĀCIJAS NORISES POSMU SAISTĪTĀS DARBĪBAS KOPĒJĀS IZMAKSAS, KO VIENMĒR SEDZ ATHENA

Jebkuras ES militārās operācijas gadījumā ATHENA kā ar operāciju saistītas darbības izmaksas sedz turpmāk izklāstītās operācijas norisei nepieciešamās papildu izmaksas.

1.   Papildu izmaksas, kas saistītas ar ES vadītu operāciju (dislocējamajiem vai stacionārajiem) štābiem

| 1.1. | To štābu definīcija, kuru papildu izmaksas sedz no kopējā finansējuma:
  a)   štābi: štābi, vadības un atbalsta elementi, kas apstiprināti ar operācijas plānu (OPLAN);
  b)   operācijas štābi: stacionārs operācijas komandiera štābs, kas neatrodas operācijas norises vietā un ir atbildīgs par Eiropas Savienības spēku komplektēšanu, aktivēšanu, uzturēšanu un nomaiņu.
  Padomes Ģenerālsekretariāta, Eiropas Ārējās darbības dienesta un ATHENA kopējo izmaksu definīcija ir tāda pati kā operācijas štāba kopējo izmaksu definīcija, ciktāl šīs struktūras ir tieši iesaistītas operācijas norisē;
  c)   spēku štābi: operācijas norises vietā dislocēto Eiropas Savienības spēku štābi;
  d)   komponentu štābi (CCHQ): operācijas norises vietā dislocēto ES komponentu komandieru štābi (tas ir, gaisa spēku, sauszemes spēku, jūras spēku vai speciālo spēku komandieru štābi, kas atkarībā no operācijas veida var būt vajadzīgi). |
| --- | --- |

1.1.

To štābu definīcija, kuru papildu izmaksas sedz no kopējā finansējuma:

a)   štābi: štābi, vadības un atbalsta elementi, kas apstiprināti ar operācijas plānu (OPLAN);

b)   operācijas štābi: stacionārs operācijas komandiera štābs, kas neatrodas operācijas norises vietā un ir atbildīgs par Eiropas Savienības spēku komplektēšanu, aktivēšanu, uzturēšanu un nomaiņu.

Padomes Ģenerālsekretariāta, Eiropas Ārējās darbības dienesta un ATHENA kopējo izmaksu definīcija ir tāda pati kā operācijas štāba kopējo izmaksu definīcija, ciktāl šīs struktūras ir tieši iesaistītas operācijas norisē;

c)   spēku štābi: operācijas norises vietā dislocēto Eiropas Savienības spēku štābi;

d)   komponentu štābi (CCHQ): operācijas norises vietā dislocēto ES komponentu komandieru štābi (tas ir, gaisa spēku, sauszemes spēku, jūras spēku vai speciālo spēku komandieru štābi, kas atkarībā no operācijas veida var būt vajadzīgi).

| 1.2. | Kopīgi finansētu papildu izmaksu definīcijas:
  a)   transporta izmaksas: transports uz operācijas norises vietu un no tās, lai dislocētu, uzturētu un nomainītu spēku štābus un komponentu štābus;
  b)   ceļš un izmitināšana: ceļa un izmitināšanas izmaksas, kas radušās operācijas štābam saistībā ar operācijai vajadzīgām oficiālām vizītēm; ceļa un izmitināšanas izmaksas, kas radušās dislocētu štābu personālam, dodoties oficiālās vizītēs uz Briseli un/vai ar operāciju saistītām sanāksmēm;
  c)   štābu transporta un ceļa izdevumi (izņemot dienas naudu) operācijas darbības zonā: izdevumi, kas saistīti ar pārvietošanos ar transporta līdzekļiem un cita veida transportlīdzekļiem un kravu pārvadāšanas izdevumi, tostarp valstu nosūtīto papildspēku un apmeklētāju ceļa izdevumi; degvielas papildu izmaksas, kas pārsniedz parasti operācijām vajadzīgās degvielas izmaksas; papildu transporta līdzekļu noma; izmaksas, kas saistītas ar trešo personu apdrošināšanu, ko atsevišķas valstis pieprasa no starptautiskām organizācijām, kuras to teritorijā īsteno operācijas;
  d)   administrācijas izmaksas: papildu biroja un izmitināšanas iekārtas, uz līgumu pamata sniegtie pakalpojumi un vispārējie pakalpojumi, štāba ēku uzturēšanas izmaksas;
  e)   tā civilā personāla izmaksas, kas pieņemts darbā štābā operācijas vajadzībām: civilpersonas, kas strādā Savienībā, ārvalstu konsultanti un norises vietā nodarbināts personāls, kas vajadzīgs operācijas norisei un pārsniedz parastās operācijas vajadzības (tostarp samaksa par virsstundām);
  f)   izdevumi par sakariem starp atbilstīgiem štābiem un starp atbilstīgiem štābiem un tiem tieši pakļautajiem spēkiem: kapitālieguldījumi par papildu sakaru un IT iekārtu iegādi un izmantošanu un maksa par saņemtajiem pakalpojumiem (modemu noma un uzturēšana, telefona līnijas, satelīttelefoni, kriptofakss, aizsargātas līnijas, interneta pieslēgums, datu pārraides līnijas, vietējie tīkli);
  g)   kazarmu un izmitināšanas/infrastruktūras izmaksas: izdevumi, kas saistīti ar štābam vajadzīgo ēku iegādi, īri vai atjaunošanu norises vietā (vajadzības gadījumā – ēku, nojumju, telšu īre);
  h)   sabiedrības informēšanas izmaksas: izmaksas, kas saistītas ar informācijas kampaņām, lai saskaņā ar operācijas štāba izstrādāto informācijas stratēģiju operāciju štābā un spēku štābā sniegtu informāciju plašsaziņas līdzekļiem;
  i)   reprezentācijas un viesu uzņemšanas izmaksas: reprezentācijas izdevumi; štāba līmeņa izdevumi, kas vajadzīgi operācijas vadīšanai. |
| --- | --- |

1.2.

Kopīgi finansētu papildu izmaksu definīcijas:

a)   transporta izmaksas: transports uz operācijas norises vietu un no tās, lai dislocētu, uzturētu un nomainītu spēku štābus un komponentu štābus;

b)   ceļš un izmitināšana: ceļa un izmitināšanas izmaksas, kas radušās operācijas štābam saistībā ar operācijai vajadzīgām oficiālām vizītēm; ceļa un izmitināšanas izmaksas, kas radušās dislocētu štābu personālam, dodoties oficiālās vizītēs uz Briseli un/vai ar operāciju saistītām sanāksmēm;

c)   štābu transporta un ceļa izdevumi (izņemot dienas naudu) operācijas darbības zonā: izdevumi, kas saistīti ar pārvietošanos ar transporta līdzekļiem un cita veida transportlīdzekļiem un kravu pārvadāšanas izdevumi, tostarp valstu nosūtīto papildspēku un apmeklētāju ceļa izdevumi; degvielas papildu izmaksas, kas pārsniedz parasti operācijām vajadzīgās degvielas izmaksas; papildu transporta līdzekļu noma; izmaksas, kas saistītas ar trešo personu apdrošināšanu, ko atsevišķas valstis pieprasa no starptautiskām organizācijām, kuras to teritorijā īsteno operācijas;

d)   administrācijas izmaksas: papildu biroja un izmitināšanas iekārtas, uz līgumu pamata sniegtie pakalpojumi un vispārējie pakalpojumi, štāba ēku uzturēšanas izmaksas;

e)   tā civilā personāla izmaksas, kas pieņemts darbā štābā operācijas vajadzībām: civilpersonas, kas strādā Savienībā, ārvalstu konsultanti un norises vietā nodarbināts personāls, kas vajadzīgs operācijas norisei un pārsniedz parastās operācijas vajadzības (tostarp samaksa par virsstundām);

f)   izdevumi par sakariem starp atbilstīgiem štābiem un starp atbilstīgiem štābiem un tiem tieši pakļautajiem spēkiem: kapitālieguldījumi par papildu sakaru un IT iekārtu iegādi un izmantošanu un maksa par saņemtajiem pakalpojumiem (modemu noma un uzturēšana, telefona līnijas, satelīttelefoni, kriptofakss, aizsargātas līnijas, interneta pieslēgums, datu pārraides līnijas, vietējie tīkli);

g)   kazarmu un izmitināšanas/infrastruktūras izmaksas: izdevumi, kas saistīti ar štābam vajadzīgo ēku iegādi, īri vai atjaunošanu norises vietā (vajadzības gadījumā – ēku, nojumju, telšu īre);

h)   sabiedrības informēšanas izmaksas: izmaksas, kas saistītas ar informācijas kampaņām, lai saskaņā ar operācijas štāba izstrādāto informācijas stratēģiju operāciju štābā un spēku štābā sniegtu informāciju plašsaziņas līdzekļiem;

i)   reprezentācijas un viesu uzņemšanas izmaksas: reprezentācijas izdevumi; štāba līmeņa izdevumi, kas vajadzīgi operācijas vadīšanai.

2.   Papildu izmaksas, kas saistītas ar atbalstu spēkiem kopumā

Šīs izmaksas rodas pēc spēku dislocēšanas operācijas norises vietā:

a)   dislokācijas/infrastruktūras darbi: izdevumi, bez kuriem spēki nevar izpildīt uzdevumu (kopīgi izmantojams lidlauks, dzelzceļš, ostas, galvenie piegādes ceļi, tostarp izkāpšanas vietas un kopīgi lietojamas sapulcēšanās vietas; ūdens apsekojumi un analīzes, ūdens sūknēšana, apstrāde, sadale un aizvadīšana, energoapgāde un ūdensapgāde, tranšeju rakšana un statiskā spēku aizsardzība, noliktavas, īpaši degvielas un munīcijas noliktavas, loģistikas montāžas zonas, inženiertehniskais atbalsts infrastruktūrai, ko sedz no kopēja finansējuma);

b)   identifikācijas marķējums: īpašas pazīšanās zīmes, “Eiropas Savienības” apliecības, nozīmes, medaļas, karogi Eiropas Savienības vai citu spēku krāsās vai štāba pazīšanās zīmes (neieskaitot apģērbu, cepures un formas tērpus);

c)   medicīniskā aprūpe un iekārtas: ārkārtas medicīniskā evakuācija (Medevac). Otrās un trešās pakāpes medicīniskās aprūpes nodrošinājums un iekārtu uzstādīšana operatīvo elementu līmenī operācijas norises vietā, piemēram, tādu lidlauku un izcelšanās ostu izveide, kas apstiprinātas operācijas plānā (OPLAN);

d)   informācijas ieguve: satelītuzņēmumi izlūkošanai, kas apstiprināti operācijas plānā (OPLAN), ja to finansējumu nevar nodrošināt no Eiropas Savienības Satelītcentra budžeta.

3.   Papildu izmaksas, kas rodas, ES izmantojot NATO kopīgos līdzekļus un spējas, ko NATO ļauj izmantot ES vadītā operācijā

Izmaksas, kas saistītas ar to, ka ES kādā no savām militārajām operācijām piemēro vienošanos starp ES un NATO par ES vadītai operācijai piešķirtu NATO kopīgo līdzekļu un spēju piešķiršanu, pārraudzību, atdošanu un atsaukšanu. NATO atmaksātie izdevumi Eiropas Savienībai.

4.   Papildu izmaksas, kas Savienībai radušās saistībā ar precēm, pakalpojumiem un darbiem, kas minēti kopējo izmaksu sarakstā un ko kāda dalībvalsts, ES iestāde, trešā valsts vai starptautiska organizācija ir darījusi pieejamu Eiropas Savienības vadītā operācijā saskaņā ar šā lēmuma 11. pantā paredzēto kārtību. Izdevumi, ko kāda valsts, Savienības iestāde vai starptautiska organizācija atmaksā saskaņā ar minēto kārtību.

B   DAĻA

AR OPERĀCIJU SAISTĪTĀS DARBĪBAS KOPĒJĀS IZMAKSAS, KAS RODAS KONKRĒTAS OPERĀCIJAS NORISES POSMĀ UN KO AR PADOMES LĒMUMU SEDZ ATHENA

Transporta izmaksas: transports uz operācijas norises vietu un no tās, lai dislocētu, atbalstītu un nomainītu operācijai vajadzīgos spēkus.

Daudznacionāli operatīvo grupu štābi: operācijas vietā izvietoto ES operatīvo grupu daudznacionālie štābi.

C   DAĻA

AR OPERĀCIJU SAISTĪTĀS KOPĒJĀS DARBĪBAS IZMAKSAS, KAS RODAS SAISTĪBĀ AR ATHENA DARBĪBU PĒC OPERĀCIJAS KOMANDIERA LŪGUMA UN ĪPAŠĀS KOMITEJAS APSTIPRINĀJUMA

a)   Kazarmu un izmitināšanas/infrastruktūras izmaksas: izdevumi, kas saistīti ar operācijas veikšanai dislocētajiem spēkiem vajadzīgo ēku iegādi, īri vai atjaunošanu operācijas norises vietā (ēkas, nojumes, teltis);

b)   svarīgs papildu aprīkojums: iepriekš neparedzēta tāda īpaša ekipējuma īre vai iegāde operācijas norises laikā, bez kura nav iespējama operācijas norise, ja vien iegādāto ekipējumu pēc misijas nerepatriē;

c)   medicīniskā aprūpe un iekārtas: otrās pakāpes medicīniskās aprūpes nodrošinājums un iekārtu uzstādīšana norises vietā, izņemot tās, kas minētas A daļā;

d)   informācijas ieguve: informācijas ieguve (satelītuzņēmumi; operatīvā līmeņa izlūkdati, izlūkošana un novērošana, tostarp iekārtas novērošanai no gaisa, cilvēku veikta izlūkošana);

e)   citas būtiskas spējas operācijas norises vietā: atmīnēšana, ja tas vajadzīgs operācijai, ķīmiska, bioloģiska, radioloģiska un kodolmateriālu aizsardzība (CBRN); operācijas zonā savāktu ieroču un munīcijas glabāšana un iznīcināšana.

---

IV PIELIKUMS

AR OPERĀCIJAS BEIGŠANU SAISTĪTĀS DARBĪBAS KOPĒJĀS IZMAKSAS, KO SEDZ ATHENA

Izmaksas, kas saistītas ar to, ka pēc operācijas beigām atrod izmantojumu operācijas vajadzībām par kopīgiem līdzekļiem iegādātajam ekipējumam un infrastruktūrai.

Ar operācijas pārskata sagatavošanu saistītās papildu izmaksas. Kopējās izmaksas nosaka saskaņā ar III pielikumu, ņemot vērā to, ka pārskatu sagatavošanai vajadzīgie darbinieki ir attiecīgās operācijas štāba darbinieki arī tad, ja šis štābs savu darbību ir beidzis.

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/54 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/54

---

PADOMES LĒMUMS 2011/872/KĀDP

(2011. gada 22. decembris),

ar ko atjaunina to personu, grupu un vienību sarakstu, kurām piemēro 2., 3. un 4. pantu Kopējā nostājā 2001/931/KĀDP par konkrētu pasākumu īstenošanu cīņā pret terorismu, un atceļ Lēmumu 2011/430/KĀDP

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2001. gada 27. decembrī pieņēma Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP par konkrētu pasākumu īstenošanu cīņā pret terorismu (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2001. gada 27. decembrī pieņēma Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP par konkrētu pasākumu īstenošanu cīņā pret terorismu (1).

| (2) | Padome 2011. gada 18. jūlijā pieņēma Lēmumu 2011/430/KĀDP, ar ko atjaunina to personu, grupu un vienību sarakstu, kurām piemēro Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 2., 3. un 4. pantu (2). |
| --- | --- |

(2)

Padome 2011. gada 18. jūlijā pieņēma Lēmumu 2011/430/KĀDP, ar ko atjaunina to personu, grupu un vienību sarakstu, kurām piemēro Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 2., 3. un 4. pantu (2).

| (3) | Saskaņā ar Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 1. panta 6. punktu ir pilnībā jāpārskata to personu, grupu un vienību saraksts, kurām piemēro Lēmumu 2011/430/KĀDP. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 1. panta 6. punktu ir pilnībā jāpārskata to personu, grupu un vienību saraksts, kurām piemēro Lēmumu 2011/430/KĀDP.

| (4) | Šajā lēmumā ir iekļauts Padomes pilnībā pārskatītais to personu, grupu un vienību saraksts, kurām piemēro Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 2., 3. un 4. pantu. |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā ir iekļauts Padomes pilnībā pārskatītais to personu, grupu un vienību saraksts, kurām piemēro Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 2., 3. un 4. pantu.

| (5) | Padome ir noteikusi, ka personas, grupas un vienības, kurām piemēro Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 2., 3. un 4. pantu, ir bijušas iesaistītas terora aktos Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 1. panta 2. un 3. punkta nozīmē, ka attiecībā uz tām lēmumu ir pieņēmusi kompetenta iestāde minētās kopējās nostājas 1. panta 4. punkta nozīmē un ka tādēļ vajadzētu turpināt attiecināt uz tām īpašus ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti minētajā kopējā nostājā. |
| --- | --- |

(5)

Padome ir noteikusi, ka personas, grupas un vienības, kurām piemēro Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 2., 3. un 4. pantu, ir bijušas iesaistītas terora aktos Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 1. panta 2. un 3. punkta nozīmē, ka attiecībā uz tām lēmumu ir pieņēmusi kompetenta iestāde minētās kopējās nostājas 1. panta 4. punkta nozīmē un ka tādēļ vajadzētu turpināt attiecināt uz tām īpašus ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti minētajā kopējā nostājā.

| (6) | Attiecīgi būtu jāatjaunina to personu, grupu un vienību saraksts, kurām piemēro Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 2., 3. un 4. pantu, un jāatceļ Lēmumu 2011/430/KĀDP, |
| --- | --- |

(6)

Attiecīgi būtu jāatjaunina to personu, grupu un vienību saraksts, kurām piemēro Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 2., 3. un 4. pantu, un jāatceļ Lēmumu 2011/430/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

To personu, grupu un vienību saraksts, kurām piemēro Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 2., 3. un 4. pantu, ir iekļauts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2011/430/KĀDP.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2011. gada 22. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OV L 344, 28.12.2001., 93. lpp.

1

(2)  OV L 188, 19.7.2011., 47. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Personu, grupu un vienību saraksts, kas minēts 1. pantā

1.   PERSONAS

| 1. | ABDOLLAHI Hamed (pazīstams arī kā Mustafa Abdullahi), dzimis 1960. gada 11. augustā Irānā. Pase Nr.: D9004878 |
| --- | --- |

1.

ABDOLLAHI Hamed (pazīstams arī kā Mustafa Abdullahi), dzimis 1960. gada 11. augustā Irānā. Pase Nr.: D9004878

| 2. | ABOU, Rabah Naami (pazīstams arī kā Naami Hamza, Mihoubi Faycal, Fiellah Ahmed Dafri Rèmi Lahdi), dzimis 1.2.1966. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

2.

ABOU, Rabah Naami (pazīstams arī kā Naami Hamza, Mihoubi Faycal, Fiellah Ahmed Dafri Rèmi Lahdi), dzimis 1.2.1966. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 3. | ABOUD, Maisi (pazīstams arī kā Šveices Abderrahmane), dzimis 17.10.1964. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

3.

ABOUD, Maisi (pazīstams arī kā Šveices Abderrahmane), dzimis 17.10.1964. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 4. | AL – NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, dzimis Al Ihsa (Saūda Arābija), Saūda Arābijas pilsonis |
| --- | --- |

4.

AL – NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, dzimis Al Ihsa (Saūda Arābija), Saūda Arābijas pilsonis

| 5. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, dzimis 16.10.1966.Tarut (Saūda Arābija), Saūda Arābijas pilsonis |
| --- | --- |

5.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, dzimis 16.10.1966.Tarut (Saūda Arābija), Saūda Arābijas pilsonis

| 6. | ARBABSIAR Manssor (pazīstams arī kā Mansour Arbabsiar), dzimis 1955. gada 6. vai 15. martā Irānā. Irānas un ASV pilsonis. Pase: C2002515 (Irāna); Pase: 477845448 (ASV). Personas apliecība Nr.: 07442833, derīguma termiņš: 2016. gada 15. marts (ASV transportlīdzekļa vadītāja apliecība) |
| --- | --- |

6.

ARBABSIAR Manssor (pazīstams arī kā Mansour Arbabsiar), dzimis 1955. gada 6. vai 15. martā Irānā. Irānas un ASV pilsonis. Pase: C2002515 (Irāna); Pase: 477845448 (ASV). Personas apliecība Nr.: 07442833, derīguma termiņš: 2016. gada 15. marts (ASV transportlīdzekļa vadītāja apliecība)

| 7. | ARIOUA, Kamel (pazīstams arī kā Lamine Kamel), dzimis 18.8.1969. Konstantīnā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

7.

ARIOUA, Kamel (pazīstams arī kā Lamine Kamel), dzimis 18.8.1969. Konstantīnā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 8. | ASLI, Mohamed (pazīstams arī kā Dahmane Mohamed), dzimis 13.5.1975.Ain Taya (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

8.

ASLI, Mohamed (pazīstams arī kā Dahmane Mohamed), dzimis 13.5.1975.Ain Taya (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 9. | ASLI, Rabah, dzimis 13.5.1975.Ain Taya (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

9.

ASLI, Rabah, dzimis 13.5.1975.Ain Taya (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 10. | BOUYERI, Mohammed (pazīstams arī kā Abu ZUBAIR, SOBIAR, Abu ZOUBAIR), dzimis 8.3.1978. Amsterdamā (Nīderlande) – "Hofstadgroep" loceklis |
| --- | --- |

10.

BOUYERI, Mohammed (pazīstams arī kā Abu ZUBAIR, SOBIAR, Abu ZOUBAIR), dzimis 8.3.1978. Amsterdamā (Nīderlande) – "Hofstadgroep" loceklis

| 11. | DARIB, Noureddine (pazīstams arī kā Carreto, Zitoun Mourad), dzimis 1.2.1972. Alžīrijā – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

11.

DARIB, Noureddine (pazīstams arī kā Carreto, Zitoun Mourad), dzimis 1.2.1972. Alžīrijā – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 12. | DJABALI, Abderrahmane (pazīstams arī kā Touil), dzimis 1.6.1970. Alžīrijā – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

12.

DJABALI, Abderrahmane (pazīstams arī kā Touil), dzimis 1.6.1970. Alžīrijā – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 13. | FAHAS, Sofiane Yacine, dzimis 10.9.1971. Alžīrā (Alžīrija) – "al-Takfir" un "al-Hijra" loceklis |
| --- | --- |

13.

FAHAS, Sofiane Yacine, dzimis 10.9.1971. Alžīrā (Alžīrija) – "al-Takfir" un "al-Hijra" loceklis

| 14. | IZZ – AL – DIN, Hasan (pazīstams arī kā GARBAYA, AHMED, SA – ID, SALWWAN, Samir), libānietis, dzimis 1963. gadā Libānā, Libānas pilsonis |
| --- | --- |

14.

IZZ – AL – DIN, Hasan (pazīstams arī kā GARBAYA, AHMED, SA – ID, SALWWAN, Samir), libānietis, dzimis 1963. gadā Libānā, Libānas pilsonis

| 15. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (pazīstams arī kā ALI, Salem, BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, HENIN, Ashraf Refaat Nabith, WADOOD, Khalid Adbul), dzimis 14.4.1965. vai 1.3.1964. Pakistānā, pase Nr. 488555 |
| --- | --- |

15.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (pazīstams arī kā ALI, Salem, BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, HENIN, Ashraf Refaat Nabith, WADOOD, Khalid Adbul), dzimis 14.4.1965. vai 1.3.1964. Pakistānā, pase Nr. 488555

| 16. | MOKTARI, Fateh, (pazīstams arī kā Ferdi Omar), dzimis 26.12.1974. Huseindejā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

16.

MOKTARI, Fateh, (pazīstams arī kā Ferdi Omar), dzimis 26.12.1974. Huseindejā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 17. | NOUARA, Farid, dzimis 25.11.1973. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

17.

NOUARA, Farid, dzimis 25.11.1973. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 18. | RESSOUS, Hoari (pazīstams arī kā Hallasa Farid), dzimis 11.9.1968. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

18.

RESSOUS, Hoari (pazīstams arī kā Hallasa Farid), dzimis 11.9.1968. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 19. | SEDKAOUI, Noureddine (pazīstams arī kā Nounou), dzimis 23.6.1963. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

19.

SEDKAOUI, Noureddine (pazīstams arī kā Nounou), dzimis 23.6.1963. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 20. | SELMANI, Abdelghani (pazīstams arī kā Gano), dzimis 14.6.1974. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

20.

SELMANI, Abdelghani (pazīstams arī kā Gano), dzimis 14.6.1974. Alžīrā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 21. | SENOUCI, Sofiane, dzimis 15.4.1971. Huseindejā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

21.

SENOUCI, Sofiane, dzimis 15.4.1971. Huseindejā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 22. | SHAHLAI Abdul Reza (pazīstams arī kā Abdol Reza Shala'i, Abd-al Reza Shalai, Abdorreza Shahlai, Abdolreza Shahla'i, Abdul-Reza Shahlaee, Hajj Yusef, Haji Yusif, Hajji Yasir, Hajji Yusif, un Yusuf Abu-al-Karkh), dzimis aptuveni 1957. gadā Irānā. Adreses: (1) Kermanshah, Irāna, (2) Mehran militārā bāze, Ilam (Ilāmas) province, Irāna. |
| --- | --- |

22.

SHAHLAI Abdul Reza (pazīstams arī kā Abdol Reza Shala'i, Abd-al Reza Shalai, Abdorreza Shahlai, Abdolreza Shahla'i, Abdul-Reza Shahlaee, Hajj Yusef, Haji Yusif, Hajji Yasir, Hajji Yusif, un Yusuf Abu-al-Karkh), dzimis aptuveni 1957. gadā Irānā. Adreses: (1) Kermanshah, Irāna, (2) Mehran militārā bāze, Ilam (Ilāmas) province, Irāna.

| 23. | SHAKURI Ali Gholam, dzimis aptuveni 1965. gadā Teherānā, Irānā. |
| --- | --- |

23.

SHAKURI Ali Gholam, dzimis aptuveni 1965. gadā Teherānā, Irānā.

| 24. | SOLEIMANI Qasem (pazīstams arī kā Ghasem Soleymani, Qasmi Sulayman, Qasem Soleymani, Qasem Solaimani, Qasem Salimani, Qasem Solemani, Qasem Sulaimani un Qasem Sulemani), dzimis 1957. gada 11. martā Irānā. Irānas valstspiederīgais. Pase: 008827 (Irānas diplomātiskā pase), izdota 1999. gadā. Pakāpe: ģenerālmajors. |
| --- | --- |

24.

SOLEIMANI Qasem (pazīstams arī kā Ghasem Soleymani, Qasmi Sulayman, Qasem Soleymani, Qasem Solaimani, Qasem Salimani, Qasem Solemani, Qasem Sulaimani un Qasem Sulemani), dzimis 1957. gada 11. martā Irānā. Irānas valstspiederīgais. Pase: 008827 (Irānas diplomātiskā pase), izdota 1999. gadā. Pakāpe: ģenerālmajors.

| 25. | TINGUALI, Mohammed (pazīstams arī kā Mouh di Kouba), dzimis 21.4.1964. Blidā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis |
| --- | --- |

25.

TINGUALI, Mohammed (pazīstams arī kā Mouh di Kouba), dzimis 21.4.1964. Blidā (Alžīrija) – "al – Takfir" un "al – Hijra" loceklis

| 26. | WALTERS, Jason Theodore James (pazīstams arī kā Abdullah, David), dzimis 6.3.1985. Amersfortā (Nīderlande), pase (Nīderlandes) Nr. NE8146378 – "Hofstadgroep" loceklis |
| --- | --- |

26.

WALTERS, Jason Theodore James (pazīstams arī kā Abdullah, David), dzimis 6.3.1985. Amersfortā (Nīderlande), pase (Nīderlandes) Nr. NE8146378 – "Hofstadgroep" loceklis

2.   GRUPAS UN VIENĪBAS

| 1. | "Abu Nidal organizācija" – "ANO" (pazīstama arī kā "Fatah Revolucionārā padome", "Arābu Revolucionārās brigādes", "Melnais Septembris", "Musulmaņu sociālistu revolucionāra organizācija") |
| --- | --- |

1.

"Abu Nidal organizācija" – "ANO" (pazīstama arī kā "Fatah Revolucionārā padome", "Arābu Revolucionārās brigādes", "Melnais Septembris", "Musulmaņu sociālistu revolucionāra organizācija")

| 2. | "Al-Aqsa mocekļu brigāde" |
| --- | --- |

2.

"Al-Aqsa mocekļu brigāde"

| 3. | "Al-Aqsa e.V." |
| --- | --- |

3.

"Al-Aqsa e.V."

| 4. | "Al – Takfir" un "Al – Hijra" |
| --- | --- |

4.

"Al – Takfir" un "Al – Hijra"

| 5. | "Babbar Khalsa" |
| --- | --- |

5.

"Babbar Khalsa"

| 6. | "Filipīnu Komunistiskā partija", tostarp "Jaunā tautas armija" – "NPA", Filipīnas |
| --- | --- |

6.

"Filipīnu Komunistiskā partija", tostarp "Jaunā tautas armija" – "NPA", Filipīnas

| 7. | "Gama'a al – Islamiyya" (pazīstama arī kā "Al – Gama'a al – Islamiyya" ("Islāma grupa" – "IG") |
| --- | --- |

7.

"Gama'a al – Islamiyya" (pazīstama arī kā "Al – Gama'a al – Islamiyya" ("Islāma grupa" – "IG")

| 8. | "İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi" – "IBDA-C" ("Lielā Islāma Austrumu cīnītāju fronte" |
| --- | --- |

8.

"İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi" – "IBDA-C" ("Lielā Islāma Austrumu cīnītāju fronte"

| 9. | "Hamas", tostarp "Hamas – Izz al – Din al – Qassem" |
| --- | --- |

9.

"Hamas", tostarp "Hamas – Izz al – Din al – Qassem"

| 10. | "Hizbul Mujahideen" – "HM" |
| --- | --- |

10.

"Hizbul Mujahideen" – "HM"

| 11. | "Hofstadgroep" |
| --- | --- |

11.

"Hofstadgroep"

| 12. | "Holy Land Foundation for Relief and Development" |
| --- | --- |

12.

"Holy Land Foundation for Relief and Development"

| 13. | "International Sikh Youth Federation" – "ISYF" |
| --- | --- |

13.

"International Sikh Youth Federation" – "ISYF"

| 14. | "Khalistan Zindabad Force" – "KZF" |
| --- | --- |

14.

"Khalistan Zindabad Force" – "KZF"

| 15. | "Kurdistan Workers' Party""PKK" (pazīstama arī kā "KADEK", "KONGRA-GEL") |
| --- | --- |

15.

"Kurdistan Workers' Party""PKK" (pazīstama arī kā "KADEK", "KONGRA-GEL")

| 16. | "Liberation Tigers of Tamil Eelam" – "LTTE" |
| --- | --- |

16.

"Liberation Tigers of Tamil Eelam" – "LTTE"

| 17. | "Ejército de Liberación Nacional" ("Nacionālā atbrīvošanās armija") |
| --- | --- |

17.

"Ejército de Liberación Nacional" ("Nacionālā atbrīvošanās armija")

| 18. | "Palestīniešu Islāma Jihad" – "PIJ" |
| --- | --- |

18.

"Palestīniešu Islāma Jihad" – "PIJ"

| 19. | "Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte" – "PFLP" |
| --- | --- |

19.

"Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte" – "PFLP"

| 20. | "Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte – virsvadība" (pazīstama arī kā "PFLP – virsvadība") |
| --- | --- |

20.

"Palestīnas atbrīvošanas Tautas Fronte – virsvadība" (pazīstama arī kā "PFLP – virsvadība")

| 21. | "Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia" – "FARC" ("Kolumbijas revolucionārie armijas spēki") |
| --- | --- |

21.

"Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia" – "FARC" ("Kolumbijas revolucionārie armijas spēki")

| 22. | "Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi" – "DHKP/C", (pazīstama arī kā "Devrimci Sol" ("Revolucionāri kreisie"), “Dev Sol”) ("Revolucionārā Tautas atbrīvošanās armija/fronte/partija") |
| --- | --- |

22.

"Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi" – "DHKP/C", (pazīstama arī kā "Devrimci Sol" ("Revolucionāri kreisie"), “Dev Sol”) ("Revolucionārā Tautas atbrīvošanās armija/fronte/partija")

| 23. | "Sendero Luminoso" – "SL" ("Mirdzošā taka") |
| --- | --- |

23.

"Sendero Luminoso" – "SL" ("Mirdzošā taka")

| 24. | "Stichting Al Aqsa" (pazīstama arī kā "Stichting Al Aqsa Nederland", "Al Aqsa Nederland") |
| --- | --- |

24.

"Stichting Al Aqsa" (pazīstama arī kā "Stichting Al Aqsa Nederland", "Al Aqsa Nederland")

| 25. | "Teyrbazen Azadiya Kurdistan" – "TAK" (pazīstama arī kā "Kurdistan Freedom Falcons", “Kurdistan Freedom Hawks”) |
| --- | --- |

25.

"Teyrbazen Azadiya Kurdistan" – "TAK" (pazīstama arī kā "Kurdistan Freedom Falcons", “Kurdistan Freedom Hawks”)

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/57

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 14. decembris)

par daudzumu noteikšanu un kvotu piešķiršanu vielām, kuras tiek kontrolētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām, laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9196)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, poļu un portugāļuspāņu, vācu, valodā)

(2011/873/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām (1) un jo īpaši tās 10. panta 2. punktu un 16. pantu,

tā kā:

| (1) | Uz importēto kontrolējamo vielu laišanu brīvā apgrozībā Savienībā attiecas kvantitatīvi ierobežojumi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1005/2009 16. pantam. |
| --- | --- |

(1)

Uz importēto kontrolējamo vielu laišanu brīvā apgrozībā Savienībā attiecas kvantitatīvi ierobežojumi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1005/2009 16. pantam.

| (2) | Bez tam Komisijai ir jānosaka kontrolējamo vielu, kas nav daļēji halogenētie hlorfluorogļūdeņraži, daudzumi, kurus var izmantot būtiskiem laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem, un uzņēmumi, kuri tos drīkst izmantot. |
| --- | --- |

(2)

Bez tam Komisijai ir jānosaka kontrolējamo vielu, kas nav daļēji halogenētie hlorfluorogļūdeņraži, daudzumi, kurus var izmantot būtiskiem laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem, un uzņēmumi, kuri tos drīkst izmantot.

| (3) | Būtiskiem laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem piešķirto kvotu noteikšanai ir jānodrošina, ka tiek ievēroti 10. panta 6. punktā izklāstītie kvantitatīvie ierobežojumi, piemērojot Komisijas 2011. gada 1. jūnija Regulu (ES) Nr. 537/2011 par tādu kontrolējamo vielu daudzumu piešķiršanas mehānismu, kuras ir atļautas būtiskiem laboratorijas un analītiskiem lietojumiem Savienībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām (2). Šie kvantitatīvie ierobežojumi ietver daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu daudzumus, par kuriem saņemtas licences laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem, tāpēc šajā piešķīrumā jāiekļauj arī daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu ražošana un imports minētajiem lietojumiem. |
| --- | --- |

(3)

Būtiskiem laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem piešķirto kvotu noteikšanai ir jānodrošina, ka tiek ievēroti 10. panta 6. punktā izklāstītie kvantitatīvie ierobežojumi, piemērojot Komisijas 2011. gada 1. jūnija Regulu (ES) Nr. 537/2011 par tādu kontrolējamo vielu daudzumu piešķiršanas mehānismu, kuras ir atļautas būtiskiem laboratorijas un analītiskiem lietojumiem Savienībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām (2). Šie kvantitatīvie ierobežojumi ietver daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu daudzumus, par kuriem saņemtas licences laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem, tāpēc šajā piešķīrumā jāiekļauj arī daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu ražošana un imports minētajiem lietojumiem.

| (4) | Komisija ir publicējusi paziņojumu uzņēmumiem, kuri 2012. gadā plāno Eiropas Savienībā importēt vai no Eiropas Savienības eksportēt kontrolējamās vielas, kas noārda ozona slāni, un uzņēmumiem, kuri 2012. gadam plāno pieprasīt kvotas šādām vielām izmantošanai laboratoriskām un analītiskām vajadzībām (2011/C 75/05) (3), un rezultātā saņēmusi deklarācijas par 2012. gadā plānotajiem importa apjomiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisija ir publicējusi paziņojumu uzņēmumiem, kuri 2012. gadā plāno Eiropas Savienībā importēt vai no Eiropas Savienības eksportēt kontrolējamās vielas, kas noārda ozona slāni, un uzņēmumiem, kuri 2012. gadam plāno pieprasīt kvotas šādām vielām izmantošanai laboratoriskām un analītiskām vajadzībām (2011/C 75/05) (3), un rezultātā saņēmusi deklarācijas par 2012. gadā plānotajiem importa apjomiem.

| (5) | Kvantitatīvie ierobežojumi un kvotas būtu jānosaka laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim saskaņā ar ikgadējo pārskatu ciklu atbilstīgi Monreālas protokolam par ozona slāni noārdošajām vielām. |
| --- | --- |

(5)

Kvantitatīvie ierobežojumi un kvotas būtu jānosaka laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim saskaņā ar ikgadējo pārskatu ciklu atbilstīgi Monreālas protokolam par ozona slāni noārdošajām vielām.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 1005/2009 25. panta 1. punktu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 1005/2009 25. panta 1. punktu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Brīvā apgrozībā laižamie daudzumi

1.   To kontrolējamo I grupas vielu (hlorfluorogļūdeņraži CFC-11, CFC-12, CFC-113, CFC-114 un CFC-115) un II grupas vielu (citi perhalogēnhlorfluorogļūdeņraži) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1005/2009 un kuras Eiropas Savienībā 2012. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Eiropas Savienības, ir 11 185 000 ozona noārdīšanas potenciāla (ONP) kilogrami.

2.   To kontrolējamo III grupas vielu (haloni) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1005/2009 un kuras Eiropas Savienībā 2012. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Eiropas Savienības, ir 15 761 510 ONP kilogrami.

3.   To kontrolējamo IV grupas vielu (tetrahlorogleklis) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1005/2009 un kuras Eiropas Savienībā 2012. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Eiropas Savienības, ir 8 800 220 ONP kilogrami.

4.   To kontrolējamo V grupas vielu (1,1,1-trihloretāns) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1005/2009 un kuras Eiropas Savienībā 2012. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Eiropas Savienības, ir 1 000 015 ONP kilogrami.

5.   To kontrolējamo VI grupas vielu (metilbromīds) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1005/2009 un kuras Eiropas Savienībā 2012. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Eiropas Savienības, ir 889 320 ONP kilogrami.

6.   To kontrolējamo VII grupas vielu (daļēji halogenēti bromfluorogļūdeņraži) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1005/2009 un kuras Eiropas Savienībā 2012. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Eiropas Savienības, ir 1 065,8 ONP kilogrami.

7.   To kontrolējamo VIII grupas vielu (daļēji halogenēti hlorfluorogļūdeņraži) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1005/2009 un kuras Eiropas Savienībā 2012. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Eiropas Savienības, ir 4 581 681,8 ONP kilogrami.

8.   To kontrolējamo IX grupas vielu (bromhlormetāns) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1005/2009 un kuras Eiropas Savienībā 2012. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Eiropas Savienības, ir 294 012 ONP kilogrami.

2. pants

Kvotu piešķīrums laišanai brīvā apgrozībā

1.   Hlorfluorogļūdeņražu CFC-11, CFC-12, CFC-113, CFC-114 un CFC-115 un citu perhalogēnhlorfluorogļūdeņražu kvotas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma I pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

2.   Halonu kvotas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma II pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

3.   Tetrahloroglekļa kvotas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma III pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

4.   1,1,1-trihloretāna kvotas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma IV pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

5.   Metilbromīda kvotas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma V pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

6.   Daļēji halogenētu bromfluorogļūdeņražu kvotas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma VI pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

7.   Daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu kvotas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma VII pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

8.   Bromhlormetāna kvotas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma VIII pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

9.   Atsevišķās uzņēmumiem piešķirtās kvotas ir noteiktas šā lēmuma IX pielikumā.

3. pants

Kvotas laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem

Kvotas kontrolēto vielu importēšanai un ražošanai laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem 2012. gadā piešķir X pielikumā minētajiem uzņēmumiem.

Uzņēmumiem piešķirtie maksimālie daudzumi, kurus tie 2012. gadā drīkst ražot vai importēt laboratorijas un analītiskiem lietojumiem, ir noteikti lēmuma XI pielikumā.

4. pants

Lēmuma termiņi

Šo lēmumu piemēro no 2012. gada 1. janvāra, un tas ir spēkā līdz 2012. gada 31. decembrim.

5. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts šādiem uzņēmumiem:

| | ABCR Dr. Braunagel GmbH & Co. (DE) |
| --- | --- |
| Im Schlehert 10 |
| 76187 Karlsruhe |
| Vācija |

ABCR Dr. Braunagel GmbH & Co. (DE)

Im Schlehert 10

76187 Karlsruhe

Vācija

| | Aesica Queenborough Ltd. |
| --- | --- |
| North Street |
| Queenborough |
| Kent, ME11 5EL |
| Apvienotā Karaliste |

Aesica Queenborough Ltd.

North Street

Queenborough

Kent, ME11 5EL

Apvienotā Karaliste

| | Airbus Operations S.A.S. |
| --- | --- |
| Route de Bayonne 316 |
| 31300 Toulouse |
| Francija |

Airbus Operations S.A.S.

Route de Bayonne 316

31300 Toulouse

Francija

| | Albany Molecular Research (UK) Ltd |
| --- | --- |
| Mostyn Road |
| Holywell |
| Flintshire, CH8 9DN |
| Apvienotā Karaliste |

Albany Molecular Research (UK) Ltd

Mostyn Road

Holywell

Flintshire, CH8 9DN

Apvienotā Karaliste

| | Albemarle Europe SPRL |
| --- | --- |
| Parc Scientifique Einstein |
| Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |
| Beļģija |

Albemarle Europe SPRL

Parc Scientifique Einstein

Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

Beļģija

| | Alfa Agricultural Supplies SA |
| --- | --- |
| 73, Ethnikis Antistasseos Str, |
| 152 31 Chalandri, |
| Athens |
| Grieķija |

Alfa Agricultural Supplies SA

73, Ethnikis Antistasseos Str,

152 31 Chalandri,

Athens

Grieķija

| | Arkema France S.A. |
| --- | --- |
| 420, rue d’Estienne D’Orves |
| 92705 Colombes Cedex |
| Francija |

Arkema France S.A.

420, rue d’Estienne D’Orves

92705 Colombes Cedex

Francija

| | Arkema Quimica S.A. |
| --- | --- |
| Avenida de Burgos 12 |
| 28036 Madrid |
| Spānija |

Arkema Quimica S.A.

Avenida de Burgos 12

28036 Madrid

Spānija

| | Ateliers Bigata SAS |
| --- | --- |
| 10, rue Jean Baptiste Perrin, |
| 33320 Eysines Cedex |
| Francija |

Ateliers Bigata SAS

10, rue Jean Baptiste Perrin,

33320 Eysines Cedex

Francija

| | BASF Agri Production SAS |
| --- | --- |
| 32 rue de Verdun |
| 76410 Saint-Aubin lès Elbeuf |
| Francija |

BASF Agri Production SAS

32 rue de Verdun

76410 Saint-Aubin lès Elbeuf

Francija

| | Bayer Crop Science AG |
| --- | --- |
| Gebäude A729 |
| 41538 Dormagen |
| Vācija |

Bayer Crop Science AG

Gebäude A729

41538 Dormagen

Vācija

| | Dow Deutschland Anlagengesellschaft mbH |
| --- | --- |
| Bützflether Sand |
| 21683 Stade |
| Vācija |

Dow Deutschland Anlagengesellschaft mbH

Bützflether Sand

21683 Stade

Vācija

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nīderlande |

DuPont de Nemours (Nederland) BV

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nīderlande

| | Dyneon GmbH |
| --- | --- |
| Werk Gendorf |
| Industrieperkstrasse 1 |
| 84508 Burgkirchen |
| Vācija |

Dyneon GmbH

Werk Gendorf

Industrieperkstrasse 1

84508 Burgkirchen

Vācija

| | Eras Labo |
| --- | --- |
| 222 D1090 |
| 38330 Saint Nazaire les Eymes |
| Francija |

Eras Labo

222 D1090

38330 Saint Nazaire les Eymes

Francija

| | Eusebi Impianti Srl |
| --- | --- |
| Via Mario Natalucci 6 |
| 60131 Ancona |
| Itālija |

Eusebi Impianti Srl

Via Mario Natalucci 6

60131 Ancona

Itālija

| | Eusebi Service Srl |
| --- | --- |
| Via Vincenzo Pirani 4 |
| 60131 Ancona |
| Itālija |

Eusebi Service Srl

Via Vincenzo Pirani 4

60131 Ancona

Itālija

| | Fire Fighting Enterprises Ltd. |
| --- | --- |
| 9 Hunting Gate, |
| Hitchin SG4 0TJ |
| Apvienotā Karaliste |

Fire Fighting Enterprises Ltd.

9 Hunting Gate,

Hitchin SG4 0TJ

Apvienotā Karaliste

| | Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV |
| --- | --- |
| Keetberglaan 1A |
| Haven 1061 |
| 2070 Zwijndrecht |
| Beļģija |

Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV

Keetberglaan 1A

Haven 1061

2070 Zwijndrecht

Beļģija

| | Halon & Refrigerants Services Ltd. |
| --- | --- |
| J.Reid Trading Estate |
| Factory Road, Sandycroft |
| Deeside, Flintshire CH5 2QJ |
| Apvienotā Karaliste |

Halon & Refrigerants Services Ltd.

J.Reid Trading Estate

Factory Road, Sandycroft

Deeside, Flintshire CH5 2QJ

Apvienotā Karaliste

| | Harp International Ltd |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda, Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| Apvienotā Karaliste |

Harp International Ltd

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda, Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

Apvienotā Karaliste

| | Honeywell Fluorine Products Europe B.V. |
| --- | --- |
| Laarderhoogtweg 18 |
| 1101 EA Amsterdam |
| Nīderlande |

Honeywell Fluorine Products Europe B.V.

Laarderhoogtweg 18

1101 EA Amsterdam

Nīderlande

| | Honeywell Specialty Chemicals GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Strasse 40 |
| Postfach 100262 |
| 30918 Seelze |
| Vācija |

Honeywell Specialty Chemicals GmbH

Wunstorfer Strasse 40

Postfach 100262

30918 Seelze

Vācija

| | Hovione Farmaciencia SA |
| --- | --- |
| Sete Casas |
| 2674-506 Loures |
| Portugāle |

Hovione Farmaciencia SA

Sete Casas

2674-506 Loures

Portugāle

| | ICL-IP Europe B.V. |
| --- | --- |
| Fosfaatweeg 48 |
| 1013 BM Amsterdam |
| Nīderlande |

ICL-IP Europe B.V.

Fosfaatweeg 48

1013 BM Amsterdam

Nīderlande

| | Laboratorios Miret SA |
| --- | --- |
| Geminis 4 |
| 08228 Terrassa, Barcelona |
| Spānija |

Laboratorios Miret SA

Geminis 4

08228 Terrassa, Barcelona

Spānija

| | LGC Standards GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstr. Industriestr 51 |
| 46485 Wesel |
| Vācija |

LGC Standards GmbH

Mercatorstr. Industriestr 51

46485 Wesel

Vācija

| | LPG Tecnicas en Extinción de Incendios SL |
| --- | --- |
| C/Mestre Joan Corrales 107-109 |
| 08950 Esplugas de Llobregat, Barcelona |
| Spānija |

LPG Tecnicas en Extinción de Incendios SL

C/Mestre Joan Corrales 107-109

08950 Esplugas de Llobregat, Barcelona

Spānija

| | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| 9940 Rieme Ertvelde |
| Beļģija |

Mebrom NV

Assenedestraat 4

9940 Rieme Ertvelde

Beļģija

| | Merck KgaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Strasse 250 |
| 64271 Darmstadt |
| Vācija |

Merck KgaA

Frankfurter Strasse 250

64271 Darmstadt

Vācija

| | Mexichem UK Ltd. |
| --- | --- |
| PO Box 13 |
| The Heath |
| Runcorn Cheshire WA7 4QX |
| Apvienotā Karaliste |

Mexichem UK Ltd.

PO Box 13

The Heath

Runcorn Cheshire WA7 4QX

Apvienotā Karaliste

| | Ministerie van Defensie, |
| --- | --- |
| Defensie Bedrijfsstoffen Bedrijf (DBB) |
| Box 10.000 |
| 1780 CA Den Helder |
| Nīderlande |

Ministerie van Defensie,

Defensie Bedrijfsstoffen Bedrijf (DBB)

Box 10.000

1780 CA Den Helder

Nīderlande

| | Panreac Quimica S.L.U. |
| --- | --- |
| Pol. Ind. Pla de la Bruguera, C/Garraf 2 |
| 08211 Castellar del Vallès-Barcelona |
| Spānija |

Panreac Quimica S.L.U.

Pol. Ind. Pla de la Bruguera, C/Garraf 2

08211 Castellar del Vallès-Barcelona

Spānija

| | Poż-Pliszka Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Szczecińska 45 |
| 80-392 Gdańsk |
| Polija |

Poż-Pliszka Sp. z o.o.

ul. Szczecińska 45

80-392 Gdańsk

Polija

| | R.P. Chem s.r.l. |
| --- | --- |
| Via San Michele 47 |
| 31062 Casale sul Sile (TV) |
| Itālija |

R.P. Chem s.r.l.

Via San Michele 47

31062 Casale sul Sile (TV)

Itālija

| | Safety Hi-Tech S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Cavour 96 |
| 67051 Avezzano (AQ) |
| Itālija |

Safety Hi-Tech S.r.l.

Via Cavour 96

67051 Avezzano (AQ)

Itālija

| | Savi Technologie Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| Ul. Wolnosci 20 |
| Psary |
| 51-180 Wroclaw |
| Polija |

Savi Technologie Sp. z o.o.

Ul. Wolnosci 20

Psary

51-180 Wroclaw

Polija

| | Sicor Srl |
| --- | --- |
| Via Terazzano 77 |
| 20017 Rho |
| Itālija |

Sicor Srl

Via Terazzano 77

20017 Rho

Itālija

| | Sigma Aldrich Chemie GmbH |
| --- | --- |
| Riedstrasse 2 |
| 89555 Steinheim |
| Vācija |

Sigma Aldrich Chemie GmbH

Riedstrasse 2

89555 Steinheim

Vācija

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L’isle d’abeau Chesnes |
| 38297 St Quentin Fallavier |
| Francija |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L’isle d’abeau Chesnes

38297 St Quentin Fallavier

Francija

| | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| Apvienotā Karaliste |

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

Apvienotā Karaliste

| | Solvay Fluor GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| 30173 Hannover |
| Vācija |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

30173 Hannover

Vācija

| | Solvay Fluores France |
| --- | --- |
| 25 rue de Clichy |
| 75442 Paris |
| Francija |

Solvay Fluores France

25 rue de Clichy

75442 Paris

Francija

| | Solvay Specialty Polymers France SAS |
| --- | --- |
| Avenue de la République |
| 39501 Tavaux Cedex |
| Francija |

Solvay Specialty Polymers France SAS

Avenue de la République

39501 Tavaux Cedex

Francija

| | Solvay Solexis S.p.A. |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| 20021 Bollate (MI) |
| Itālija |

Solvay Solexis S.p.A.

Viale Lombardia 20

20021 Bollate (MI)

Itālija

| | Sterling S.r.l. |
| --- | --- |
| Via della Carboneria 30 |
| 06073 Solomeo di Corciano (PG) |
| Itālija |

Sterling S.r.l.

Via della Carboneria 30

06073 Solomeo di Corciano (PG)

Itālija

| | Syngenta Crop Protection |
| --- | --- |
| Surrey Research Park |
| 30 Priestly Road |
| Guildford Surrey GU2 7YH |
| Apvienotā Karaliste |

Syngenta Crop Protection

Surrey Research Park

30 Priestly Road

Guildford Surrey GU2 7YH

Apvienotā Karaliste

| | Tazzetti S.p.A. |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| 10070 Volpiano (TO) |
| Itālija |

Tazzetti S.p.A.

Corso Europa n. 600/a

10070 Volpiano (TO)

Itālija

| | TEGA Technische Gase und Gastechnik GmbH |
| --- | --- |
| Werner-von-Siemens-Strasse 18 |
| 97076 Würzburg |
| Vācija |

TEGA Technische Gase und Gastechnik GmbH

Werner-von-Siemens-Strasse 18

97076 Würzburg

Vācija

| | Thomas Swan & Co Ltd. |
| --- | --- |
| Rotary Way |
| Consett |
| County Durham DH8 7ND |
| Apvienotā Karaliste |

Thomas Swan & Co Ltd.

Rotary Way

Consett

County Durham DH8 7ND

Apvienotā Karaliste

| | Total Feuerschutz GmbH |
| --- | --- |
| Industriestr 13 |
| 68526 Ladenburg |
| Vācija |

Total Feuerschutz GmbH

Industriestr 13

68526 Ladenburg

Vācija

Briselē, 2011. gada 14. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Connie HEDEGAARD

---

(1)  OV L 286, 31.10.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 147, 2.6.2011., 4. lpp.

2

(3)  OV C 75, 9.3.2011., 4. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

I UN II   GRUPA

Hlorfluorogļūdeņražu CFC-11, CFC-12, CFC-113, CFC-114 un CFC-115 un citu perhalogēnhlorfluorogļūdeņražu importa kvotas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 izmantošanai par izejvielu un tehnoloģiskām vajadzībām.

Uzņēmums

Honeywell Fluorine Products Europe (NL)

Mexichem AK (UK)

Solvay Solexis (IT)

Syngenta Crop Protection (UK)

Tazzetti (IT)

TEGA Technische Gase und Gastechnik (DE)

---

II PIELIKUMS

III   GRUPA

Halonu importa kvotas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 izmantošanai par izejvielu un kritiskiem lietojumiem.

Uzņēmums

Ateliers Bigata (FR)

BASF Agri Product (FR)

ERAS Labo (FR)

Eusebi Impianti (IT)

Eusebi Service (IT)

Fire Fighting Enterprises Ltd (UK)

Halon & Refrigerant Services (UK)

LPG Tecnicas en Extinción de Incendios (ES)

Poz-Pliszka (PL)

Safety Hi-Tech (IT)

Savi Technologie (PL)

Total Feuerschutz (DE)

---

III PIELIKUMS

IV   GRUPA

Tetrahloroglekļa importa kvotas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 izmantošanai par izejvielu.

Uzņēmums

Dow Deutschland (DE)

Mexichem AK (UK)

Solvay Fluores France (FR)

---

IV PIELIKUMS

V   GRUPA

1,1,1-trihloretāna importa kvotas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 izmantošanai par izejvielu.

Uzņēmums

Arkema France (FR)

Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)

---

V PIELIKUMS

VI   GRUPA

Metilbromīda importa kvotas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 izmantošanai par izejvielu.

Uzņēmums

Albemarle Europe (BE)

Alfa Agricultural Supplies (EL)

ICL-IP Europe (NL)

Mebrom (BE)

Sigma Aldrich Chemie (DE)

---

VI PIELIKUMS

VII   GRUPA

Daļēji halogenētu bromfluorogļūdeņražu importa kvotas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 izmantošanai par izejvielu.

Uzņēmums

ABCR Dr. Braunagel (DE)

Albany Molecular Research (UK)

Hovione Farmaciencia (PT)

R.P. Chem (IT)

Sicor Srl (IT)

Sterling (IT)

---

VII PIELIKUMS

VIII   GRUPA

Daļēji halogenētu hlorfluorogļūdeņražu importa kvotas laika laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 izmantošanai par izejvielu un tehnoloģiskām vajadzībām.

Uzņēmums

Aesica Queenborough (UK)

Arkema France (FR)

Arkema Quimica (ES)

Bayer CropScience (DE)

DuPont de Nemours (NL)

Dyneon (DE)

Honeywell Fluorine Products Europe (NL)

Mexichem AK (UK)

Solvay Fluor (DE)

Solvay Specialty Polymers France SAS (FR)

Solvay Solexis (IT)

Tazzetti (IT)

---

VIII PIELIKUMS

IX   GRUPA

Bromhlormetāna importa kvotas laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 izmantošanai par izejvielu.

Uzņēmums

Albemarle Europe (BE)

ICL-IP Europe (NL)

Laboratorios Miret (ES)

Sigma Aldrich Chemie (DE)

Thomas Swan & Co (UK)

---

IX PIELIKUMS

(Komerciāli sensitīvs – konfidenciāls – nav publicējams)

---

X PIELIKUMS

Uzņēmumi, kuriem ir tiesības ražot vai importēt laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem

Kvotas, kas paredzētas kontrolējamām vielām, kuras var izmantot laboratorijas un analītiskiem lietojumiem, ir piešķirtas:

Uzņēmums

Airbus Operations (FR)

Arkema France S.A. (FR)

Harp International Ltd (UK)

Honeywell Fluorine Products Europe BV (NL)

Honeywell Specialty Chemicals GmbH (DE)

LGC Standards GmbH (DE)

Mebrom NV (BE)

Merck KGaA (DE)

Mexichem UK Ltd (UK)

Ministerie van Defensie (NL)

Panreac Quimica SLU (ES)

Sigma Aldrich Chemie (DE)

Sigma Aldrich Chimie SARL (FR)

Sigma Aldrich Company Ltd (UK)

Tazzetti SpA. (IT)

---

XI PIELIKUMS

(Komerciāli sensitīvs – konfidenciāls – nav publicējams)

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/65 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/65

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 15. decembris),

ar ko nosaka to trešo valstu un teritoriju sarakstu, no kurām atļauts ievest suņus, kaķus un baltos seskus un nekomerciāli pārvietot Savienībā vairāk nekā piecus suņus, kaķus un baltos seskus, un nosaka standarta sertifikātus šādu dzīvnieku ievešanai vai nekomerciālai pārvietošanai Savienībā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9232)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/874/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 13. jūlija Direktīvu 92/65/EEK, ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A (I) pielikumā (1), un jo īpaši tās 17. panta 2. punkta ievadfrāzi un b) apakšpunktu un 17. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, un ar kuru groza Padomes Direktīvu 92/65/EEK (2), un jo īpaši tās 8. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 998/2003 ir paredzētas dzīvnieku veselības prasības, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai Savienībā. Lolojumdzīvnieki, uz kuriem attiecas regula, ir suņi, kaķi un baltie seski. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 998/2003 ir paredzētas dzīvnieku veselības prasības, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai Savienībā. Lolojumdzīvnieki, uz kuriem attiecas regula, ir suņi, kaķi un baltie seski.

| (2) | Direktīvā 92/65/EEK ir paredzētas dzīvnieku veselības prasības, ar ko regulē suņu, kaķu un balto sesku tirdzniecību un ievešanu Savienībā. Tajā noteikts, ka šādu dzīvnieku ievešanas nosacījumiem jābūt vismaz līdzvērtīgiem Regulā (EK) Nr. 998/2003 paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvā 92/65/EEK ir paredzētas dzīvnieku veselības prasības, ar ko regulē suņu, kaķu un balto sesku tirdzniecību un ievešanu Savienībā. Tajā noteikts, ka šādu dzīvnieku ievešanas nosacījumiem jābūt vismaz līdzvērtīgiem Regulā (EK) Nr. 998/2003 paredzētajiem nosacījumiem.

| (3) | Dzīvnieku veselības prasības, ar ko regulē šādu ievešanu un nekomerciālu pārvietošanu, atšķiras atkarībā no trakumsērgas situācijas izcelsmes trešajā valstī un no galamērķa dalībvalsts. |
| --- | --- |

(3)

Dzīvnieku veselības prasības, ar ko regulē šādu ievešanu un nekomerciālu pārvietošanu, atšķiras atkarībā no trakumsērgas situācijas izcelsmes trešajā valstī un no galamērķa dalībvalsts.

| (4) | Regulā (EK) Nr. 998/2003 paredzēts, ka suņi, kaķi un baltie seski, kurus no regulas II pielikuma B daļas 2. iedaļā vai C daļā uzskaitītajām trešām valstīm ieved tādās dalībvalstīs, kas nav Īrija, Malta, Zviedrija un Apvienotā Karaliste, jāvakcinē pret trakumsērgu, savukārt tiem dzīvniekiem, kurus ieved no citām trešām valstīm, pirms ievešanas jāveic arī trakumsērgas antivielu pārbaude asinīs. |
| --- | --- |

(4)

Regulā (EK) Nr. 998/2003 paredzēts, ka suņi, kaķi un baltie seski, kurus no regulas II pielikuma B daļas 2. iedaļā vai C daļā uzskaitītajām trešām valstīm ieved tādās dalībvalstīs, kas nav Īrija, Malta, Zviedrija un Apvienotā Karaliste, jāvakcinē pret trakumsērgu, savukārt tiem dzīvniekiem, kurus ieved no citām trešām valstīm, pirms ievešanas jāveic arī trakumsērgas antivielu pārbaude asinīs.

| (5) | Regulā (EK) Nr. 998/2003 noteikts, ka līdz 2011. gada 31. decembrim suņi, kaķi un baltie seski, kurus Īrijā, Maltā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē ieved no regulas II pielikuma B daļas 2. iedaļā vai C daļā uzskaitītajām trešām valstīm, jāvakcinē un tiem pirms ievešanas jāveic trakumsērgas antivielu pārbaude asinīs saskaņā ar valsts tiesību aktiem, savukārt tie dzīvnieki, kurus ieved no citām trešām valstīm, pēc ievešanas jāievieto karantīnā saskaņā ar valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(5)

Regulā (EK) Nr. 998/2003 noteikts, ka līdz 2011. gada 31. decembrim suņi, kaķi un baltie seski, kurus Īrijā, Maltā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē ieved no regulas II pielikuma B daļas 2. iedaļā vai C daļā uzskaitītajām trešām valstīm, jāvakcinē un tiem pirms ievešanas jāveic trakumsērgas antivielu pārbaude asinīs saskaņā ar valsts tiesību aktiem, savukārt tie dzīvnieki, kurus ieved no citām trešām valstīm, pēc ievešanas jāievieto karantīnā saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

| (6) | Regulā (EK) Nr. 998/2003 arī noteikts, ka līdz 2011. gada 31. decembrim Somija, Īrija, Malta, Zviedrija un Apvienotā Karaliste attiecībā uz ehinokokozi un Īrija, Malta un Apvienotā Karaliste attiecībā uz ērču kontroli var piemērot noteiktas papildu prasības suņu, kaķu un balto sesku ievešanai to teritorijā. |
| --- | --- |

(6)

Regulā (EK) Nr. 998/2003 arī noteikts, ka līdz 2011. gada 31. decembrim Somija, Īrija, Malta, Zviedrija un Apvienotā Karaliste attiecībā uz ehinokokozi un Īrija, Malta un Apvienotā Karaliste attiecībā uz ērču kontroli var piemērot noteiktas papildu prasības suņu, kaķu un balto sesku ievešanai to teritorijā.

| (7) | Lai Īrijā, Maltā, Somijā un Apvienotajā Karalistē nodrošinātu nepārtrauktu veselības aizsardzību no Echinococcus multilocularis, tika pieņemta Komisijas 2011. gada 14. jūlija Deleģētā regula (ES) Nr. 1152/2011, ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 998/2003 attiecībā uz profilaktiskiem veselības aizsardzības pasākumiem Echinococcus multilocularis infekcijas kontrolei suņiem (3). Tā jāpiemēro no 2012. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(7)

Lai Īrijā, Maltā, Somijā un Apvienotajā Karalistē nodrošinātu nepārtrauktu veselības aizsardzību no Echinococcus multilocularis, tika pieņemta Komisijas 2011. gada 14. jūlija Deleģētā regula (ES) Nr. 1152/2011, ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 998/2003 attiecībā uz profilaktiskiem veselības aizsardzības pasākumiem Echinococcus multilocularis infekcijas kontrolei suņiem (3). Tā jāpiemēro no 2012. gada 1. janvāra.

| (8) | Komisijas 2004. gada 29. jūlija Lēmumā 2004/595/EK par tipveida veselības sertifikāta noteikšanu suņu, kaķu un balto sesku ievešanai Kopienā tirdzniecības nolūkā (4) ir noteikts, ka jāatļauj šo dzīvnieku ievešana no tām trešām valstīm, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikuma B daļas 2. iedaļā vai C daļā vai II pielikumā Komisijas 2010. gada 12. marta Regulā (ES) Nr. 206/2010, ar ko izveido sarakstus, kuros iekļautas trešās valstis, to teritorijas vai daļas, no kurām Eiropas Savienībā atļauts ievest konkrētus dzīvniekus un svaigu gaļu, un nosaka veterinārās sertifikācijas prasības (5). Lēmumā 2004/595/EK arī noteikts, ka šādiem dzīvniekiem līdzi jābūt sertifikātam, kas atbilst paraugam, kurš norādīts šā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas 2004. gada 29. jūlija Lēmumā 2004/595/EK par tipveida veselības sertifikāta noteikšanu suņu, kaķu un balto sesku ievešanai Kopienā tirdzniecības nolūkā (4) ir noteikts, ka jāatļauj šo dzīvnieku ievešana no tām trešām valstīm, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikuma B daļas 2. iedaļā vai C daļā vai II pielikumā Komisijas 2010. gada 12. marta Regulā (ES) Nr. 206/2010, ar ko izveido sarakstus, kuros iekļautas trešās valstis, to teritorijas vai daļas, no kurām Eiropas Savienībā atļauts ievest konkrētus dzīvniekus un svaigu gaļu, un nosaka veterinārās sertifikācijas prasības (5). Lēmumā 2004/595/EK arī noteikts, ka šādiem dzīvniekiem līdzi jābūt sertifikātam, kas atbilst paraugam, kurš norādīts šā lēmuma pielikumā.

| (9) | Lēmuma 2004/595/EK pielikumā norādītais paraugs ir individuāls sertifikāts, kas izsniedzams katra suņa, kaķa vai baltā seska ievešanai dalībvalstīs no Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikuma B daļas 2. iedaļā vai C daļā norādītas trešās valsts. |
| --- | --- |

(9)

Lēmuma 2004/595/EK pielikumā norādītais paraugs ir individuāls sertifikāts, kas izsniedzams katra suņa, kaķa vai baltā seska ievešanai dalībvalstīs no Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikuma B daļas 2. iedaļā vai C daļā norādītas trešās valsts.

| (10) | Lai gan ar šādu sertifikātu pietiek, lai minētos dzīvniekus no Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikumā norādītajām trešām valstīm ievestu dalībvalstīs, kas nav Īrija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste, to nepieņem par tiem dzīvniekiem, kuru galamērķis ir Īrija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste, kur tos saskaņā ar valsts tiesību aktiem pēc ievešanas ievieto karantīnā. |
| --- | --- |

(10)

Lai gan ar šādu sertifikātu pietiek, lai minētos dzīvniekus no Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikumā norādītajām trešām valstīm ievestu dalībvalstīs, kas nav Īrija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste, to nepieņem par tiem dzīvniekiem, kuru galamērķis ir Īrija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste, kur tos saskaņā ar valsts tiesību aktiem pēc ievešanas ievieto karantīnā.

| (11) | Ņemot vērā problēmas, ar kurām atsevišķi importētāji saskārās, izmantojot Lēmumā 2004/595/EK noteikto individuālo tipveida sertifikātu, tas jāaizstāj ar tādu sertifikātu, kas var attiekties uz sūtījumu ar vairākiem dzīvniekiem. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā problēmas, ar kurām atsevišķi importētāji saskārās, izmantojot Lēmumā 2004/595/EK noteikto individuālo tipveida sertifikātu, tas jāaizstāj ar tādu sertifikātu, kas var attiekties uz sūtījumu ar vairākiem dzīvniekiem.

| (12) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 998/2003 12. pantam un Komisijas 2010. gada 6. maija Regulai (ES) Nr. 388/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 998/2003 attiecībā uz dažu sugu lolojumdzīvnieku [mājas (istabas) dzīvnieku] maksimālo skaitu nekomerciālai pārvietošanai (6), vairāk nekā piecu suņu, kaķu vai balto sesku nekomerciālai pārvietošanai Savienībā no trešās valsts jānotiek saskaņā ar Direktīvā 92/65/EEK paredzētajām dzīvnieku veselības prasībām un pārbaudēm. |
| --- | --- |

(12)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 998/2003 12. pantam un Komisijas 2010. gada 6. maija Regulai (ES) Nr. 388/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 998/2003 attiecībā uz dažu sugu lolojumdzīvnieku [mājas (istabas) dzīvnieku] maksimālo skaitu nekomerciālai pārvietošanai (6), vairāk nekā piecu suņu, kaķu vai balto sesku nekomerciālai pārvietošanai Savienībā no trešās valsts jānotiek saskaņā ar Direktīvā 92/65/EEK paredzētajām dzīvnieku veselības prasībām un pārbaudēm.

| (13) | Ņemot vērā to, ka suņu, kaķu un balto sesku ievešana un vairāk nekā piecu šādu dzīvnieku nekomerciāla pārvietošana Savienībā rada vienādu risku, ir pamatoti noteikt vispārēju veselības sertifikātu šādu dzīvnieku ievešanai Savienībā un vairāk nekā piecu šādu dzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai no tām trešām valstīm, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikuma B daļas 2. iedaļā vai C daļā vai Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikumā. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā to, ka suņu, kaķu un balto sesku ievešana un vairāk nekā piecu šādu dzīvnieku nekomerciāla pārvietošana Savienībā rada vienādu risku, ir pamatoti noteikt vispārēju veselības sertifikātu šādu dzīvnieku ievešanai Savienībā un vairāk nekā piecu šādu dzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai no tām trešām valstīm, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikuma B daļas 2. iedaļā vai C daļā vai Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikumā.

| (14) | Savienības tiesību aktu konsekvences un vienkāršošanas labad standarta veselības sertifikātos suņu, kaķu un balto sesku ievešanai Savienībā būtu jāņem vērā Komisijas Lēmuma 2007/240/EK (7) prasības, kur noteikts, ka dažādām veterinārajām apliecībām, veterinārajiem un veselības sertifikātiem, kuri nepieciešami dzīvu dzīvnieku ievešanai Savienībā, jāizmanto vienota parauga veterinārās apliecības, kas noteiktas lēmuma I pielikumā. |
| --- | --- |

(14)

Savienības tiesību aktu konsekvences un vienkāršošanas labad standarta veselības sertifikātos suņu, kaķu un balto sesku ievešanai Savienībā būtu jāņem vērā Komisijas Lēmuma 2007/240/EK (7) prasības, kur noteikts, ka dažādām veterinārajām apliecībām, veterinārajiem un veselības sertifikātiem, kuri nepieciešami dzīvu dzīvnieku ievešanai Savienībā, jāizmanto vienota parauga veterinārās apliecības, kas noteiktas lēmuma I pielikumā.

| (15) | Komisijas 2004. gada 1. decembra Lēmumā 2004/824/EK par standarta veselības sertifikāta izveidošanu suņu, kaķu un balto sesku nekomerciālai pārvietošanai no trešām valstīm Kopienas valstīs (8) ir noteikts standarta sertifikāts šādu dzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai no trešām valstīm tajās dalībvalstīs, kas nav Īrija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste. Minēto standarta sertifikātu var izmantot arī ievešanai minētajās trijās dalībvalstīs, ja minētos dzīvniekus ieved no Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikuma B daļas 2. iedaļā vai C daļā uzskaitītajām valstīm. Turklāt šis sertifikāts atsevišķi jāizsniedz katra suņa, kaķa vai baltā seska ievešanai dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(15)

Komisijas 2004. gada 1. decembra Lēmumā 2004/824/EK par standarta veselības sertifikāta izveidošanu suņu, kaķu un balto sesku nekomerciālai pārvietošanai no trešām valstīm Kopienas valstīs (8) ir noteikts standarta sertifikāts šādu dzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai no trešām valstīm tajās dalībvalstīs, kas nav Īrija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste. Minēto standarta sertifikātu var izmantot arī ievešanai minētajās trijās dalībvalstīs, ja minētos dzīvniekus ieved no Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikuma B daļas 2. iedaļā vai C daļā uzskaitītajām valstīm. Turklāt šis sertifikāts atsevišķi jāizsniedz katra suņa, kaķa vai baltā seska ievešanai dalībvalstīs.

| (16) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 998/2003 8. panta 2. punktu lolojumdzīvniekiem, kad tos pēc īslaicīgas aizvešanas no dalībvalsts uz trešo valsti vai teritoriju ieved dalībvalstī, līdzi jābūt pasei, kas atbilst Komisijas 2003. gada 26. novembra Lēmumā 2003/803/EK, ar ko ievieš pases paraugu suņu, kaķu un balto sesku pārvadāšanai Kopienā, (9) noteiktajam paraugam. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 998/2003 8. panta 2. punktu lolojumdzīvniekiem, kad tos pēc īslaicīgas aizvešanas no dalībvalsts uz trešo valsti vai teritoriju ieved dalībvalstī, līdzi jābūt pasei, kas atbilst Komisijas 2003. gada 26. novembra Lēmumā 2003/803/EK, ar ko ievieš pases paraugu suņu, kaķu un balto sesku pārvadāšanai Kopienā, (9) noteiktajam paraugam.

| (17) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 998/2003 8. panta 3. punkta a) apakšpunktu uz lolojumdzīvniekiem, kurus ieved no šīs regulas II pielikuma B daļas 2. iedaļā uzskaitītajām valstīm un teritorijām, par kurām ir noteikts, ka šādas valstis un teritorijas piemēro noteikumus, kuri ir vismaz līdzvērtīgi Savienības noteikumiem par pārvietošanu no trešām valstīm, attiecas noteikumi par suņu, kaķu un balto sesku pārvietošanu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 998/2003 8. panta 3. punkta a) apakšpunktu uz lolojumdzīvniekiem, kurus ieved no šīs regulas II pielikuma B daļas 2. iedaļā uzskaitītajām valstīm un teritorijām, par kurām ir noteikts, ka šādas valstis un teritorijas piemēro noteikumus, kuri ir vismaz līdzvērtīgi Savienības noteikumiem par pārvietošanu no trešām valstīm, attiecas noteikumi par suņu, kaķu un balto sesku pārvietošanu dalībvalstīs.

| (18) | Šo lēmumu būtu lietderīgi piemērot, neskarot Komisijas 2004. gada 3. decembra Lēmumu 2004/839/EK, ar ko paredz nosacījumus jaunu suņu un kaķu nekomerciālai pārvietošanai Kopienā no trešām valstīm (10), kurā dalībvalstīm dota iespēja atļaut to teritorijā pārvietot suņus un kaķus, kas nav sasnieguši trīs mēnešu vecumu un nav vakcinēti pret trakumsērgu, no Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikuma B daļas 2. iedaļā vai C daļā uzskaitītajām trešām valstīm saskaņā ar nosacījumiem, kas ir līdzvērtīgi tiem nosacījumiem, kas paredzēti minētās regulas 5. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(18)

Šo lēmumu būtu lietderīgi piemērot, neskarot Komisijas 2004. gada 3. decembra Lēmumu 2004/839/EK, ar ko paredz nosacījumus jaunu suņu un kaķu nekomerciālai pārvietošanai Kopienā no trešām valstīm (10), kurā dalībvalstīm dota iespēja atļaut to teritorijā pārvietot suņus un kaķus, kas nav sasnieguši trīs mēnešu vecumu un nav vakcinēti pret trakumsērgu, no Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikuma B daļas 2. iedaļā vai C daļā uzskaitītajām trešām valstīm saskaņā ar nosacījumiem, kas ir līdzvērtīgi tiem nosacījumiem, kas paredzēti minētās regulas 5. panta 2. punktā.

| (19) | Lai veicinātu daudzvalodu sertifikātu pieejamību, Savienībā nekomerciālai pārvietošanai vajadzīgajam veselības sertifikātam pieciem vai mazāk suņiem, kaķiem vai baltajiem seskiem būtu jābalstās uz Lēmumā 2007/240/EK noteiktajiem vienotajiem paraugiem. |
| --- | --- |

(19)

Lai veicinātu daudzvalodu sertifikātu pieejamību, Savienībā nekomerciālai pārvietošanai vajadzīgajam veselības sertifikātam pieciem vai mazāk suņiem, kaķiem vai baltajiem seskiem būtu jābalstās uz Lēmumā 2007/240/EK noteiktajiem vienotajiem paraugiem.

| (20) | Padomes 1996. gada 17. decembra Direktīvā 96/93/EK par dzīvnieku un dzīvnieku produktu sertificēšanu (11) ir paredzēti noteikumi, kas jāievēro, izsniedzot veterinārajos tiesību aktos paredzētos sertifikātus, lai nepieļautu maldinošu vai krāpniecisku sertificēšanu. Ir lietderīgi nodrošināt, ka trešo valstu pilnvarotie veterinārārsti piemēro noteikumus un principus, kas ir vismaz līdzvērtīgi tiem, kuri noteikti minētajā direktīvā. |
| --- | --- |

(20)

Padomes 1996. gada 17. decembra Direktīvā 96/93/EK par dzīvnieku un dzīvnieku produktu sertificēšanu (11) ir paredzēti noteikumi, kas jāievēro, izsniedzot veterinārajos tiesību aktos paredzētos sertifikātus, lai nepieļautu maldinošu vai krāpniecisku sertificēšanu. Ir lietderīgi nodrošināt, ka trešo valstu pilnvarotie veterinārārsti piemēro noteikumus un principus, kas ir vismaz līdzvērtīgi tiem, kuri noteikti minētajā direktīvā.

| (21) | Lai dalībvalstis varētu īstenot vajadzīgos pasākumus šajā lēmumā paredzēto prasību izpildei, ir lietderīgi noteikt pārejas periodu. |
| --- | --- |

(21)

Lai dalībvalstis varētu īstenot vajadzīgos pasākumus šajā lēmumā paredzēto prasību izpildei, ir lietderīgi noteikt pārejas periodu.

| (22) | Attiecīgi būtu jāatceļ Lēmums 2004/595/EK un Lēmums 2004/824/EK. |
| --- | --- |

(22)

Attiecīgi būtu jāatceļ Lēmums 2004/595/EK un Lēmums 2004/824/EK.

| (23) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst atzinumam, ko sniegusi Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, |
| --- | --- |

(23)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst atzinumam, ko sniegusi Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo lēmumu nosaka:

| a) | to trešo valstu un teritoriju sarakstu, no kurām atļauts ievest suņus, kaķus un baltos seskus un Savienībā nekomerciāli pārvietot vairāk nekā piecus suņus, kaķus vai baltos seskus saskaņā ar Direktīvu 92/65/EEK, un veselības sertifikātu šādai ievešanai un nekomerciālai pārvietošanai; |
| --- | --- |

a)

to trešo valstu un teritoriju sarakstu, no kurām atļauts ievest suņus, kaķus un baltos seskus un Savienībā nekomerciāli pārvietot vairāk nekā piecus suņus, kaķus vai baltos seskus saskaņā ar Direktīvu 92/65/EEK, un veselības sertifikātu šādai ievešanai un nekomerciālai pārvietošanai;

| b) | veselības sertifikātu piecu vai mazāk suņu, kaķu vai balto sesku nekomerciālai pārvietošanai Savienībā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 998/2003. |
| --- | --- |

b)

veselības sertifikātu piecu vai mazāk suņu, kaķu vai balto sesku nekomerciālai pārvietošanai Savienībā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 998/2003.

2.   Šo lēmumu piemēro, neskarot Lēmumu 2004/839/EK.

2. pants

Trešās valstis un teritorijas, no kurām atļauts ievest suņus, kaķus un baltos seskus un Savienībā nekomerciāli pārvietot vairāk nekā piecus suņus, kaķus vai baltos seskus, un veselības sertifikāts šādai ievešanai un nekomerciālai pārvietošanai

1.   Dalībvalstis atļauj ievest suņu, kaķu un balto sesku sūtījumus un Savienībā nekomerciāli pārvietot vairāk nekā piecus suņus, kaķus vai baltos seskus, ja trešās valstis un teritorijas, no kurām tos ieved, un visas to tranzīta trešās valstis vai teritorijas ir:

| a) | uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikuma B daļas 2. iedaļā vai C daļā; vai arī |
| --- | --- |

a)

uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikuma B daļas 2. iedaļā vai C daļā; vai arī

| b) | uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikuma 1. daļā. |
| --- | --- |

b)

uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikuma 1. daļā.

2.   Šā panta 1. punktā minētajiem suņiem, kaķiem un baltajiem seskiem:

| a) | līdzi jābūt veselības sertifikātam, kas sagatavots saskaņā ar I pielikumā noteikto paraugu un ko aizpildījis pilnvarots veterinārārsts, pienācīgi ņemot vērā šā sertifikāta II daļā sniegtās norādes; |
| --- | --- |

a)

līdzi jābūt veselības sertifikātam, kas sagatavots saskaņā ar I pielikumā noteikto paraugu un ko aizpildījis pilnvarots veterinārārsts, pienācīgi ņemot vērā šā sertifikāta II daļā sniegtās norādes;

| b) | jāatbilst veselības sertifikāta prasībām, kas noteiktas I pielikumā attiecībā uz šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā norādītajām trešām valstīm vai teritorijām, no kurām tos ieved. |
| --- | --- |

b)

jāatbilst veselības sertifikāta prasībām, kas noteiktas I pielikumā attiecībā uz šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā norādītajām trešām valstīm vai teritorijām, no kurām tos ieved.

3. pants

Veselības sertifikāts piecu vai mazāk suņu, kaķu vai balto sesku nekomerciālai pārvietošanai Savienībā

1.   Dalībvalstis atļauj savā teritorijā nekomerciāli pārvietot piecus vai mazāk suņus, kaķus vai baltos seskus, ja trešās valstis vai teritorijas, no kurām tos ieved, un to tranzīta trešās valstis vai teritorijas ir:

| a) | uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikuma B daļas 2. iedaļā vai C daļā; vai arī |
| --- | --- |

a)

uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikuma B daļas 2. iedaļā vai C daļā; vai arī

| b) | nav uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikumā. |
| --- | --- |

b)

nav uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikumā.

2.   Šā panta 1. punktā minētajiem suņiem, kaķiem un baltajiem seskiem:

| a) | līdzi jābūt veselības sertifikātam, kas sagatavots saskaņā ar II pielikumā noteikto paraugu un ko izsniedzis pilnvarots veterinārārsts, pienācīgi ņemot vērā šā sertifikāta II daļā sniegtās norādes; |
| --- | --- |

a)

līdzi jābūt veselības sertifikātam, kas sagatavots saskaņā ar II pielikumā noteikto paraugu un ko izsniedzis pilnvarots veterinārārsts, pienācīgi ņemot vērā šā sertifikāta II daļā sniegtās norādes;

| b) | jāatbilst veselības sertifikāta prasībām, kas noteiktas II pielikumā attiecībā uz šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā norādītajām trešām valstīm vai teritorijām, no kurām tos ieved. |
| --- | --- |

b)

jāatbilst veselības sertifikāta prasībām, kas noteiktas II pielikumā attiecībā uz šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā norādītajām trešām valstīm vai teritorijām, no kurām tos ieved.

4. pants

Pārejas noteikumi

Pārejas periodā līdz 2012. gada 30. jūnijam dalībvalstis atļauj ievest un nekomerciāli pārvietot Savienībā suņus, kaķus un baltos seskus, kam līdzi ir veterinārais sertifikāts, kurš izsniegts ne vēlāk kā 2012. gada 29. februārī saskaņā ar paraugiem, kas noteikti attiecīgi Lēmuma 2004/595/EK un Lēmuma 2004/824/EK pielikumā.

5. pants

Atcelšana

Tiek atcelts Lēmums 2004/595/EK un Lēmums 2004/824/EK.

6. pants

Piemērojamība

Šo lēmumu piemēro no 2012. gada 1. janvāra.

7. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.

1

(2)  OV L 146, 13.6.2003., 1. lpp.

2

(3)  OV L 29, 15.11.2011., 6. lpp.

3

(4)  OV L 266, 13.8.2004., 11. lpp.

4

(5)  OV L 73, 20.3.2010., 1. lpp.

5

(6)  OV L 114, 7.5.2010., 3. lpp.

6

(7)  OV L 104, 21.4.2007., 37. lpp.

7

(8)  OV L 358, 3.12.2004., 12. lpp.

8

(9)  OV L 312, 27.11.2003., 1. lpp.

9

(10)  OV L 361, 8.12.2004., 40. lpp.

10

(11)  OV L 13, 16.1.1997., 28. lpp.

11

---

I PIELIKUMS

Image

Image

Image

Image

---

II PIELIKUMS

Image

Image

Image

Image

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/77 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/77

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 16. decembris),

ar kuru dažiem finanšu pakalpojumiem pasta nozarē Ungārijā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9197)

(Autentisks ir tikai teksts ungāru valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/875/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (1), un jo īpaši tās 30. panta 5. un 6. punktu,

ņemot vērā 2011. gada 24. jūnijā pa pastu saņemto Magyar Posta pieprasījumu,

tā kā:

I.   FAKTI

| (1) | Komisija 2011. gada 24. jūnijā pa pastu saņēma pieprasījumu atbilstīgi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 5. punktam. Komisija 2011. gada 8. augustā nosūtīja e-pasta vēstules pieprasījuma iesniedzējam un Ungārijas Konkurences iestādei, lūdzot sniegt papildinformāciju. Abas iestādes sniedza atbildes attiecīgi 2011. gada 2. septembrī un 15. septembrī. Magyar Posta (turpmāk “Posta”) iesniegtais pieprasījums attiecas uz dažādiem Posta sniegtiem finanšu pakalpojumiem, un tajā ir divas daļas: maksājumu pakalpojumi un citu finanšu iestāžu vārdā sniegti pakalpojumi. Katra daļa attiecas uz dažādiem finanšu pakalpojumiem, kas sadalīti šādās Posta noteiktās grupās:

  Maksājumu pakalpojumi







  1. | Pakalpojumi, kurus Posta patlaban sniedz savā vārdā:






  1.1. | pakalpojumi, kas ļauj ieskaitīt skaidru naudu maksājumu kontā (rēķinu maksājumi un ātrie rēķinu maksājumi); |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Komisija 2011. gada 24. jūnijā pa pastu saņēma pieprasījumu atbilstīgi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 5. punktam. Komisija 2011. gada 8. augustā nosūtīja e-pasta vēstules pieprasījuma iesniedzējam un Ungārijas Konkurences iestādei, lūdzot sniegt papildinformāciju. Abas iestādes sniedza atbildes attiecīgi 2011. gada 2. septembrī un 15. septembrī. Magyar Posta (turpmāk “Posta”) iesniegtais pieprasījums attiecas uz dažādiem Posta sniegtiem finanšu pakalpojumiem, un tajā ir divas daļas: maksājumu pakalpojumi un citu finanšu iestāžu vārdā sniegti pakalpojumi. Katra daļa attiecas uz dažādiem finanšu pakalpojumiem, kas sadalīti šādās Posta noteiktās grupās:

Maksājumu pakalpojumi

1.

Pakalpojumi, kurus Posta patlaban sniedz savā vārdā:

1.1.

pakalpojumi, kas ļauj ieskaitīt skaidru naudu maksājumu kontā (rēķinu maksājumi un ātrie rēķinu maksājumi);

| 1.2. | pakalpojumi, kas ļauj izņemt skaidru naudu no maksājumu konta (skaidras naudas piegāde un pensiju izmaksas pakalpojums); |
| --- | --- |

1.2.

pakalpojumi, kas ļauj izņemt skaidru naudu no maksājumu konta (skaidras naudas piegāde un pensiju izmaksas pakalpojums);

| 1.3. | naudas pārvedumu pakalpojumi (iekšzemes maksājumu uzdevumi, starptautiski maksājumu uzdevumi un Western Union maksājumu uzdevumi, ko veic citu iestāžu vārdā). |
| --- | --- |

1.3.

naudas pārvedumu pakalpojumi (iekšzemes maksājumu uzdevumi, starptautiski maksājumu uzdevumi un Western Union maksājumu uzdevumi, ko veic citu iestāžu vārdā).

| 2. | Kontu pakalpojumi un saistītie maksājumu pakalpojumi, kurus ierosina sniegt turpmāk:






  2.1. | pakalpojumi, kas ļauj ieskaitīt skaidru naudu maksājumu kontā, kā arī visas nepieciešamās operācijas maksājumu konta izmantošanai; |
| --- | --- | --- |

2.

Kontu pakalpojumi un saistītie maksājumu pakalpojumi, kurus ierosina sniegt turpmāk:

2.1.

pakalpojumi, kas ļauj ieskaitīt skaidru naudu maksājumu kontā, kā arī visas nepieciešamās operācijas maksājumu konta izmantošanai;

| 2.2. | pakalpojumi, kas ļauj izņemt skaidru naudu no maksājumu konta, kā arī visas nepieciešamās operācijas maksājumu konta izmantošanai; |
| --- | --- |

2.2.

pakalpojumi, kas ļauj izņemt skaidru naudu no maksājumu konta, kā arī visas nepieciešamās operācijas maksājumu konta izmantošanai;

| 2.3. | maksājumu darījumu izpilde starp maksājumu kontiem; |
| --- | --- |

2.3.

maksājumu darījumu izpilde starp maksājumu kontiem;

| 2.4. | tādu maksāšanas līdzekļu izdošana, kuri aizstāj maksājumu kartes. |
| --- | --- |

2.4.

tādu maksāšanas līdzekļu izdošana, kuri aizstāj maksājumu kartes.

Pakalpojumi, kurus Posta sniedz citu iestāžu vārdā

| 3.1. | starpniecība saistībā ar norēķinu kontiem un saistītiem produktiem un pakalpojumiem (pakalpojumi saistībā ar privātpersonu vai mikrouzņēmumu bankas kontiem un korporatīvo klientu bankas kontiem, kuri tiek piedāvāti kredītiestāžu vārdā, tostarp maksājumu uzdevumu pieņemšana un nosūtīšana izpildei, un starpniecība saistībā ar pieprasījuma noguldījumiem un termiņnoguldījumiem, kas ir saistīti ar bankas kontu); |
| --- | --- |

3.1.

starpniecība saistībā ar norēķinu kontiem un saistītiem produktiem un pakalpojumiem (pakalpojumi saistībā ar privātpersonu vai mikrouzņēmumu bankas kontiem un korporatīvo klientu bankas kontiem, kuri tiek piedāvāti kredītiestāžu vārdā, tostarp maksājumu uzdevumu pieņemšana un nosūtīšana izpildei, un starpniecība saistībā ar pieprasījuma noguldījumiem un termiņnoguldījumiem, kas ir saistīti ar bankas kontu);

| 3.2. | kredītu starpniecība, ko veic kredītiestāžu vārdā; |
| --- | --- |

3.2.

kredītu starpniecība, ko veic kredītiestāžu vārdā;

| 3.3. | starpniecība saistībā ar maksājumu kartēm un šādu karšu pieņemšana, ko veic kredītiestāžu vārdā (kredītkartes, debetkartes, banku karšu pieņemšana un POS termināļi); |
| --- | --- |

3.3.

starpniecība saistībā ar maksājumu kartēm un šādu karšu pieņemšana, ko veic kredītiestāžu vārdā (kredītkartes, debetkartes, banku karšu pieņemšana un POS termināļi);

| 3.4. | starpniecība ieguldījumu veikšanā un īpaša nolūka uzkrājumu veidošanā citu iestāžu vārdā:






  a) | finanšu instrumentu pārdošana (valdības vērtspapīri, ieguldījumu fondu apliecības un citi vērtspapīri); |
| --- | --- | --- |

3.4.

starpniecība ieguldījumu veikšanā un īpaša nolūka uzkrājumu veidošanā citu iestāžu vārdā:

a)

finanšu instrumentu pārdošana (valdības vērtspapīri, ieguldījumu fondu apliecības un citi vērtspapīri);

| b) | starpniecība saistībā ar iekšuzkrājumu produktiem; |
| --- | --- |

b)

starpniecība saistībā ar iekšuzkrājumu produktiem;

| 3.5. | starpniecība saistībā ar apdrošināšanas produktiem (dzīvības apdrošināšana un nedzīvības apdrošināšana). |
| --- | --- |

3.5.

starpniecība saistībā ar apdrošināšanas produktiem (dzīvības apdrošināšana un nedzīvības apdrošināšana).

| (2) | Saskaņā ar pieprasījumu (2)
  Posta tīklu veido vairāk nekā 2 600 pastāvīgu pasta nodaļu. Tomēr ne visas nodaļas sniedz visus pieprasījumā norādītos pakalpojumus (3). Patlaban Ungārijā darbojas pavisam 4 605 kredītiestāžu nodaļas. Saskaņā ar Giro Zrt datiem OTP Bank ir lielākā banka ar 809 nodaļām, tad seko K&H Bank Zrt. (377 nodaļas), CIB Bank Zrt. (218 nodaļas), Reiffeisen Bank Zrt. (180 nodaļas) un Erste Bank Hungary Nyrt. (145 nodaļas). Kredītiestāžu nozarē katrai no astoņām lielākajām bankām ir vairāk nekā 100 nodaļu, turklāt nozarē darbojas 22 mazas un vidēja lieluma bankas, 10 kredītiestāžu nodaļas un 138 kredītiestādes, kas izveidotas kā krājaizdevu sabiedrības, no kurām lielākā izveidojusi tīklu ar 20–40 nodaļām. Salīdzinot starptautiskā mērogā un izmantojot datus no ECB 2007. gada Zilās grāmatas (4), Ungārija ierindojas vidējā kategorijā pēc nodaļu skaita uz vienu iedzīvotāju. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar pieprasījumu (2)
  Posta tīklu veido vairāk nekā 2 600 pastāvīgu pasta nodaļu. Tomēr ne visas nodaļas sniedz visus pieprasījumā norādītos pakalpojumus (3). Patlaban Ungārijā darbojas pavisam 4 605 kredītiestāžu nodaļas. Saskaņā ar Giro Zrt datiem OTP Bank ir lielākā banka ar 809 nodaļām, tad seko K&H Bank Zrt. (377 nodaļas), CIB Bank Zrt. (218 nodaļas), Reiffeisen Bank Zrt. (180 nodaļas) un Erste Bank Hungary Nyrt. (145 nodaļas). Kredītiestāžu nozarē katrai no astoņām lielākajām bankām ir vairāk nekā 100 nodaļu, turklāt nozarē darbojas 22 mazas un vidēja lieluma bankas, 10 kredītiestāžu nodaļas un 138 kredītiestādes, kas izveidotas kā krājaizdevu sabiedrības, no kurām lielākā izveidojusi tīklu ar 20–40 nodaļām. Salīdzinot starptautiskā mērogā un izmantojot datus no ECB 2007. gada Zilās grāmatas (4), Ungārija ierindojas vidējā kategorijā pēc nodaļu skaita uz vienu iedzīvotāju.

II.   TIESISKAIS REGULĒJUMS

| (3) | Būtu jāatceras, ka saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 6. panta 2. punkta c) apakšpunktu šī direktīva aptver minētā c) apakšpunkta ceturtajā ievilkumā definēto finanšu pakalpojumu sniegšanu tikai tiktāl, ciktāl šādus pakalpojumus sniedz subjekti, kas sniedz arī pasta pakalpojumus minētā punkta b) apakšpunkta izpratnē. Posta ir vienīgais Ungārijas līgumslēdzējs, kas piedāvā šajā lēmumā minētos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(3)

Būtu jāatceras, ka saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 6. panta 2. punkta c) apakšpunktu šī direktīva aptver minētā c) apakšpunkta ceturtajā ievilkumā definēto finanšu pakalpojumu sniegšanu tikai tiktāl, ciktāl šādus pakalpojumus sniedz subjekti, kas sniedz arī pasta pakalpojumus minētā punkta b) apakšpunkta izpratnē. Posta ir vienīgais Ungārijas līgumslēdzējs, kas piedāvā šajā lēmumā minētos pakalpojumus.

| (4) | Direktīvas 2004/17/EK 30. pantā noteikts, ka direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no darbībām, uz kurām attiecas direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, kuriem piekļuve nav ierobežota. To, vai uz kādu darbību attiecas tieša konkurence, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, ņemot vērā attiecīgās nozares īpatnības. Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos Kopienas tiesību aktus, atverot konkrēto nozari vai tās daļu. Ja direktīvas XI pielikumā nav uzskaitīti attiecīgie Kopienas tiesību akti, kā tas ir gadījumā ar šajā lēmumā minētajiem pakalpojumiem, saskaņā ar 30. panta 3. punkta otro daļu “konkrētā tirgus brīva pieejamība jāpierāda de facto un de jure”. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvas 2004/17/EK 30. pantā noteikts, ka direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no darbībām, uz kurām attiecas direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, kuriem piekļuve nav ierobežota. To, vai uz kādu darbību attiecas tieša konkurence, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, ņemot vērā attiecīgās nozares īpatnības. Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos Kopienas tiesību aktus, atverot konkrēto nozari vai tās daļu. Ja direktīvas XI pielikumā nav uzskaitīti attiecīgie Kopienas tiesību akti, kā tas ir gadījumā ar šajā lēmumā minētajiem pakalpojumiem, saskaņā ar 30. panta 3. punkta otro daļu “konkrētā tirgus brīva pieejamība jāpierāda de facto un de jure”.

| (5) | Attiecībā uz finanšu pakalpojumiem būtu jāatceras, ka Savienības mērogā ir pieņemts apjomīgs tiesību aktu kopums, kura mērķis ir liberalizēt tiesības veikt uzņēmējdarbību un sniegt pakalpojumus šajā nozarē (5). Attiecībā uz maksājumu pakalpojumiem norādīts, ka Ungārija pilnībā un laikus transponējusi Direktīvu 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem, pieņemot tiesību aktu LXXXV/2009 par maksājumu pakalpojumu uzņēmējdarbības veikšanu. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz finanšu pakalpojumiem būtu jāatceras, ka Savienības mērogā ir pieņemts apjomīgs tiesību aktu kopums, kura mērķis ir liberalizēt tiesības veikt uzņēmējdarbību un sniegt pakalpojumus šajā nozarē (5). Attiecībā uz maksājumu pakalpojumiem norādīts, ka Ungārija pilnībā un laikus transponējusi Direktīvu 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem, pieņemot tiesību aktu LXXXV/2009 par maksājumu pakalpojumu uzņēmējdarbības veikšanu.

| (6) | Ungārija ieviesusi Savienības tiesību aktus saistībā ar kapitāla aprites liberalizāciju un pakalpojumu sniegšanas brīvību, kā arī attiecīgos tiesību aktus par finanšu tirgu liberalizāciju. Turklāt Ungārija izpildījusi Finanšu pakalpojumu rīcības plānā noteiktās prasības. Ungārijā izstrādāts atbilstīgs kredītiestāžu tirgus un maksājumu pakalpojumu regulējums. Saskaņā ar tiesību aktu CXII: 1996 par kredītiestādēm un finanšu uzņēmumiem (Likums par banku darbību) finanšu pakalpojumu un blakusdarbību veikšanai nepieciešama licence. Saskaņā ar tiesību aktu CXXXVII/2007 par ieguldījumu sabiedrībām un personām, kas veic preču tirdzniecību, kā arī to darbības regulējumu ieguldījumu pakalpojumus drīkst sniegt tikai ieguldījumu sabiedrības un kredītiestādes. Saskaņā ar tiesību aktu LX/2003 par apdrošināšanas sabiedrībām un apdrošināšanas uzņēmējdarbību apdrošināšanas darbības drīkst veikt tikai apdrošināšanas sabiedrības. Ungārijas finanšu uzraudzības iestāde izsniegusi Posta licenci tādu finanšu pakalpojumu sniegšanai, uz kuriem attiecas minētais pieprasījums. Atļauja šādu pakalpojumu sniegšanai var tikt izsniegta ikvienai iestādei, kura var izpildīt noteikumus saistībā ar piesardzīgu darbību un efektīvu uzraudzību. Finanšu pakalpojumus vai ar finanšu pakalpojumiem saistītas blakusdarbības, kā arī ieguldījumu pakalpojumus un apdrošināšanas pakalpojumus, atverot nodaļu, drīkst sniegt arī sabiedrības, kas nav Ungārijas rezidenti, ja šīm sabiedrībām ir to reģistrācijas valsts kompetentās uzraudzības iestādes izsniegta atļauja. Prasība atvērt nodaļu Ungārijā neattiecas uz finanšu iestādēm, kas reģistrētas kādā EEZ dalībvalstī, jo šādas iestādes drīkst sniegt pārrobežu pakalpojumus. |
| --- | --- |

(6)

Ungārija ieviesusi Savienības tiesību aktus saistībā ar kapitāla aprites liberalizāciju un pakalpojumu sniegšanas brīvību, kā arī attiecīgos tiesību aktus par finanšu tirgu liberalizāciju. Turklāt Ungārija izpildījusi Finanšu pakalpojumu rīcības plānā noteiktās prasības. Ungārijā izstrādāts atbilstīgs kredītiestāžu tirgus un maksājumu pakalpojumu regulējums. Saskaņā ar tiesību aktu CXII: 1996 par kredītiestādēm un finanšu uzņēmumiem (Likums par banku darbību) finanšu pakalpojumu un blakusdarbību veikšanai nepieciešama licence. Saskaņā ar tiesību aktu CXXXVII/2007 par ieguldījumu sabiedrībām un personām, kas veic preču tirdzniecību, kā arī to darbības regulējumu ieguldījumu pakalpojumus drīkst sniegt tikai ieguldījumu sabiedrības un kredītiestādes. Saskaņā ar tiesību aktu LX/2003 par apdrošināšanas sabiedrībām un apdrošināšanas uzņēmējdarbību apdrošināšanas darbības drīkst veikt tikai apdrošināšanas sabiedrības. Ungārijas finanšu uzraudzības iestāde izsniegusi Posta licenci tādu finanšu pakalpojumu sniegšanai, uz kuriem attiecas minētais pieprasījums. Atļauja šādu pakalpojumu sniegšanai var tikt izsniegta ikvienai iestādei, kura var izpildīt noteikumus saistībā ar piesardzīgu darbību un efektīvu uzraudzību. Finanšu pakalpojumus vai ar finanšu pakalpojumiem saistītas blakusdarbības, kā arī ieguldījumu pakalpojumus un apdrošināšanas pakalpojumus, atverot nodaļu, drīkst sniegt arī sabiedrības, kas nav Ungārijas rezidenti, ja šīm sabiedrībām ir to reģistrācijas valsts kompetentās uzraudzības iestādes izsniegta atļauja. Prasība atvērt nodaļu Ungārijā neattiecas uz finanšu iestādēm, kas reģistrētas kādā EEZ dalībvalstī, jo šādas iestādes drīkst sniegt pārrobežu pakalpojumus.

| (7) | Ņemot vērā 5. un 6. apsvērumā minētos faktus, var pieņemt, ka 30. panta 3. punktā minētais nosacījums par brīvu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā 5. un 6. apsvērumā minētos faktus, var pieņemt, ka 30. panta 3. punktā minētais nosacījums par brīvu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu.

| (8) | Tas, vai konkrētā tirgū uz darbību attiecas tieša konkurence, jānovērtē, pamatojoties uz dažādiem kritērijiem, no kuriem neviens pats par sevi nav izšķirīgs. Viens no kritērijiem, kas jāņem vērā šajā lēmumā apskatītajos tirgos, ir attiecīgā tirgus galveno dalībnieku tirgus daļas. Citi vērā ņemami kritēriji var būt koncentrācijas pakāpe šajos tirgos un/vai klientūras maiņa. Tā kā atšķiras dažādo darbību apstākļi, uz kurām attiecas šis lēmums, konkurences analīzē ir jāņem vērā atšķirīgā situācija katrā atsevišķā tirgū. |
| --- | --- |

(8)

Tas, vai konkrētā tirgū uz darbību attiecas tieša konkurence, jānovērtē, pamatojoties uz dažādiem kritērijiem, no kuriem neviens pats par sevi nav izšķirīgs. Viens no kritērijiem, kas jāņem vērā šajā lēmumā apskatītajos tirgos, ir attiecīgā tirgus galveno dalībnieku tirgus daļas. Citi vērā ņemami kritēriji var būt koncentrācijas pakāpe šajos tirgos un/vai klientūras maiņa. Tā kā atšķiras dažādo darbību apstākļi, uz kurām attiecas šis lēmums, konkurences analīzē ir jāņem vērā atšķirīgā situācija katrā atsevišķā tirgū.

| (9) | Kaut arī dažos gadījumos varētu izmantot šaurāku vai plašāku tirgus definīciju, attiecībā uz vairākiem Posta pieprasījumā uzskaitītajiem pakalpojumiem jautājumu par precīzu definīciju šajā lēmumā var atstāt neatrisinātu tiktāl, ciktāl analīzes rezultāts būtu tāds pats neatkarīgi no tā, vai analīzes pamatā būtu šaura vai plašāka definīcija. |
| --- | --- |

(9)

Kaut arī dažos gadījumos varētu izmantot šaurāku vai plašāku tirgus definīciju, attiecībā uz vairākiem Posta pieprasījumā uzskaitītajiem pakalpojumiem jautājumu par precīzu definīciju šajā lēmumā var atstāt neatrisinātu tiktāl, ciktāl analīzes rezultāts būtu tāds pats neatkarīgi no tā, vai analīzes pamatā būtu šaura vai plašāka definīcija.

| (10) | Šis lēmums neskar konkurences noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(10)

Šis lēmums neskar konkurences noteikumu piemērošanu.

III.   NOVĒRTĒJUMS

| (11) | Pieprasījumā uzskaitītas divas atšķirīgas maksājumu pakalpojumu kategorijas: A) patlaban sniegtie pakalpojumi un B) pakalpojumi, kuru uzsākšana tiek plānota 2012. gadā. Novērtējuma vajadzībām saistībā ar šo lēmumu tiks ņemti vērā tikai patlaban sniegtie pakalpojumi, jo nav būtisku pierādījumu par plānoto pakalpojumu iespējamo ietekmi, ja un kad tos ieviesīs. |
| --- | --- |

(11)

Pieprasījumā uzskaitītas divas atšķirīgas maksājumu pakalpojumu kategorijas: A) patlaban sniegtie pakalpojumi un B) pakalpojumi, kuru uzsākšana tiek plānota 2012. gadā. Novērtējuma vajadzībām saistībā ar šo lēmumu tiks ņemti vērā tikai patlaban sniegtie pakalpojumi, jo nav būtisku pierādījumu par plānoto pakalpojumu iespējamo ietekmi, ja un kad tos ieviesīs.

| (12) | Posta patlaban sniegtie maksājumu pakalpojumi ir pakalpojumi, kuri ļauj ieskaitīt skaidru naudu maksājumu kontā, ļauj izņemt skaidru naudu no bankas konta (šādos gadījumos Posta darbojas kā starpnieks), un naudas pārvedumu pakalpojumi (pakalpojumi saistībā ar iekšzemes un starptautiskiem maksājumu uzdevumiem un pakalpojumi Western Union maksājumu uzdevumiem, kuros Posta darbojas kā starpnieks). |
| --- | --- |

(12)

Posta patlaban sniegtie maksājumu pakalpojumi ir pakalpojumi, kuri ļauj ieskaitīt skaidru naudu maksājumu kontā, ļauj izņemt skaidru naudu no bankas konta (šādos gadījumos Posta darbojas kā starpnieks), un naudas pārvedumu pakalpojumi (pakalpojumi saistībā ar iekšzemes un starptautiskiem maksājumu uzdevumiem un pakalpojumi Western Union maksājumu uzdevumiem, kuros Posta darbojas kā starpnieks).

| (13) | Šī lēmuma mērķis ir noteikt, vai Posta piedāvātajiem pakalpojumiem ir tik liela konkurence (brīvi pieejamos tirgos), lai nodrošinātu, ka, arī nepastāvot disciplīnai, ko liek ievērot Direktīvā 2004/17/EK sīki izklāstītie iepirkuma noteikumi, Posta iepirkuma procedūra šeit aplūkoto darbību īstenošanai būs pārredzama un nediskriminējoša un tās pamatā būs kritēriji, kuri ļauj izvēlēties kopumā ekonomiski izdevīgāko risinājumu. Šajā nolūkā jānoskaidro, vai bankām un citām finanšu iestādēm ir iespēja radīt konkurences spiedienu uz Posta. |
| --- | --- |

(13)

Šī lēmuma mērķis ir noteikt, vai Posta piedāvātajiem pakalpojumiem ir tik liela konkurence (brīvi pieejamos tirgos), lai nodrošinātu, ka, arī nepastāvot disciplīnai, ko liek ievērot Direktīvā 2004/17/EK sīki izklāstītie iepirkuma noteikumi, Posta iepirkuma procedūra šeit aplūkoto darbību īstenošanai būs pārredzama un nediskriminējoša un tās pamatā būs kritēriji, kuri ļauj izvēlēties kopumā ekonomiski izdevīgāko risinājumu. Šajā nolūkā jānoskaidro, vai bankām un citām finanšu iestādēm ir iespēja radīt konkurences spiedienu uz Posta.

| (14) | Posta galvenie konkurenti maksājumu pakalpojumu tirgū ir bankas un citas finanšu iestādes, uz kurām neattiecas Direktīvas 2004/17/EK noteikumi, jo tās nav līgumslēdzēji direktīvas nozīmē un/vai nesniedz finanšu pakalpojumus līdz ar pasta pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(14)

Posta galvenie konkurenti maksājumu pakalpojumu tirgū ir bankas un citas finanšu iestādes, uz kurām neattiecas Direktīvas 2004/17/EK noteikumi, jo tās nav līgumslēdzēji direktīvas nozīmē un/vai nesniedz finanšu pakalpojumus līdz ar pasta pakalpojumiem.

| (15) | Banku piedāvātie maksāšanas veidi vispārīgi ir daudz pievilcīgāki nekā maksājumi, kurus veic, izmantojot papīra dokumentus un/vai skaidru naudu, un attiecīgie banku pakalpojumi ir vispārīgi pieejami. Saskaņā ar GfK Hungaria
   (6) datiem tiešsaistes banku pakalpojumu lietotāju skaits līdz 2010. gada beigām bija pieaudzis par 200 000, sasniedzot 1 miljonu, un pieauguma tempi turpina palielināties. Minētais informācijas sniedzējs norāda, ka tajā pašā laikā samazinās to personu skaits, kuras dod priekšroku personiski veikt darījumus bankā, un viena ceturtdaļa no visiem klientiem vairs neapmeklē bankas nodaļas bankas darījumu veikšanai. |
| --- | --- |

(15)

Banku piedāvātie maksāšanas veidi vispārīgi ir daudz pievilcīgāki nekā maksājumi, kurus veic, izmantojot papīra dokumentus un/vai skaidru naudu, un attiecīgie banku pakalpojumi ir vispārīgi pieejami. Saskaņā ar GfK Hungaria
   (6) datiem tiešsaistes banku pakalpojumu lietotāju skaits līdz 2010. gada beigām bija pieaudzis par 200 000, sasniedzot 1 miljonu, un pieauguma tempi turpina palielināties. Minētais informācijas sniedzējs norāda, ka tajā pašā laikā samazinās to personu skaits, kuras dod priekšroku personiski veikt darījumus bankā, un viena ceturtdaļa no visiem klientiem vairs neapmeklē bankas nodaļas bankas darījumu veikšanai.

| (16) | Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja definīciju produktu tirgus ir tādu maksājumu pakalpojumu tirgus, kurus sniedz kredītiestādes un citi maksājumu pakalpojumu sniedzēji, savukārt attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir valsts mēroga tirgus. Ungārijas Konkurences iestāde (GVH) norādījusi, ka, kaut gan tās rīcībā nav pilnīgi visas informācijas un datu, lai tā varētu atbilstīgi un precīzi noteikt, kas ir produktu tirgus, pieprasījuma iesniedzēja attiecīgā produktu tirgus definīcija “varētu būt pieņemama”. Attiecībā uz ģeogrāfisko tirgu GVH atbilstīgi iepriekš norādītajai atrunai norādīja, ka “tai nav zināms neviens apliecinājums tam, kāpēc ģeogrāfiskais tirgus nevarētu būt visa Ungārija”. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja definīciju produktu tirgus ir tādu maksājumu pakalpojumu tirgus, kurus sniedz kredītiestādes un citi maksājumu pakalpojumu sniedzēji, savukārt attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir valsts mēroga tirgus. Ungārijas Konkurences iestāde (GVH) norādījusi, ka, kaut gan tās rīcībā nav pilnīgi visas informācijas un datu, lai tā varētu atbilstīgi un precīzi noteikt, kas ir produktu tirgus, pieprasījuma iesniedzēja attiecīgā produktu tirgus definīcija “varētu būt pieņemama”. Attiecībā uz ģeogrāfisko tirgu GVH atbilstīgi iepriekš norādītajai atrunai norādīja, ka “tai nav zināms neviens apliecinājums tam, kāpēc ģeogrāfiskais tirgus nevarētu būt visa Ungārija”.

| (17) | Šī lēmuma vajadzībām maksājumu pakalpojumu tirgus turpmāk netiks iedalīts privātpersonu un mikrouzņēmumu apkalpošanas un korporatīvo klientu apkalpošanas tirgos, jo analīzes rezultāts lielā mērā būtu tāds pats neatkarīgi no tā, vai analīzes pamatā būtu šaura vai plašāka definīcija. |
| --- | --- |

(17)

Šī lēmuma vajadzībām maksājumu pakalpojumu tirgus turpmāk netiks iedalīts privātpersonu un mikrouzņēmumu apkalpošanas un korporatīvo klientu apkalpošanas tirgos, jo analīzes rezultāts lielā mērā būtu tāds pats neatkarīgi no tā, vai analīzes pamatā būtu šaura vai plašāka definīcija.

| (18) | Runājot par koncentrācijas pakāpi maksājumu tirgū, Ungārijas Konkurences iestāde norāda, ka tiek pieņemts, ka “piecām vai sešām lielākajām bankām kopā ar Magyar Posta ir ļoti liela kombinētā tirgus daļa privātpersonu un mikrouzņēmumu maksājumu pakalpojumu jomā, un tā varētu aptvert lielāko tirgus daļu. Tiek pieņemts, ka korporatīvo klientu apkalpošanas darījumu tirgū koncentrācija ir mazāka, jo tajā piedalās arī vairākas citas finanšu iestādes”. |
| --- | --- |

(18)

Runājot par koncentrācijas pakāpi maksājumu tirgū, Ungārijas Konkurences iestāde norāda, ka tiek pieņemts, ka “piecām vai sešām lielākajām bankām kopā ar Magyar Posta ir ļoti liela kombinētā tirgus daļa privātpersonu un mikrouzņēmumu maksājumu pakalpojumu jomā, un tā varētu aptvert lielāko tirgus daļu. Tiek pieņemts, ka korporatīvo klientu apkalpošanas darījumu tirgū koncentrācija ir mazāka, jo tajā piedalās arī vairākas citas finanšu iestādes”.

| (19) | Šie pakalpojumi ļauj klientiem veikt maksājumus par nopirkto pakalpojumu vai preci. Šādus pakalpojumus izmanto privātpersonas maksājumu uzdevumu izpildei, un tos īpaši izmanto maksājumu veikšanai par komunālajiem pakalpojumiem, telekomunikācijām, finanšu pakalpojumiem, apdrošināšanu, pakalpojumiem saistībā ar piegādi dzīvesvietā, nodokļu maksājumiem u. c. |
| --- | --- |

(19)

Šie pakalpojumi ļauj klientiem veikt maksājumus par nopirkto pakalpojumu vai preci. Šādus pakalpojumus izmanto privātpersonas maksājumu uzdevumu izpildei, un tos īpaši izmanto maksājumu veikšanai par komunālajiem pakalpojumiem, telekomunikācijām, finanšu pakalpojumiem, apdrošināšanu, pakalpojumiem saistībā ar piegādi dzīvesvietā, nodokļu maksājumiem u. c.

| (20) | Galvenais faktors attiecīgā produktu tirgus noteikšanai ir aizstājējproduktu darbības jomas noteikšana, jo tie ir alternatīvi klientam pieejami veidi maksājuma saistību izpildei. Tādējādi pieprasījuma iesniedzējs uzskata, ka attiecīgais produktu tirgus aptver noguldījumus, klientam iemaksājot skaidru naudu bankas kontā vai bankomātā (7), karšu maksājumus un naudas pārvedumus starp bankas kontiem (vienkāršus pārvedumus un automātiskos debeta pārvedumus). |
| --- | --- |

(20)

Galvenais faktors attiecīgā produktu tirgus noteikšanai ir aizstājējproduktu darbības jomas noteikšana, jo tie ir alternatīvi klientam pieejami veidi maksājuma saistību izpildei. Tādējādi pieprasījuma iesniedzējs uzskata, ka attiecīgais produktu tirgus aptver noguldījumus, klientam iemaksājot skaidru naudu bankas kontā vai bankomātā (7), karšu maksājumus un naudas pārvedumus starp bankas kontiem (vienkāršus pārvedumus un automātiskos debeta pārvedumus).

| (21) | Attiecībā uz maksāšanas veida maiņu Ungārijas Konkurences iestāde (GVH) apstiprināja, ka “lielākie komunālo un citu pakalpojumu sniedzēji cenšas piedāvāt saviem klientiem dažādus maksāšanas veidus, nodrošinot iespēju tos viegli mainīt. Tāpat šķiet, ka tie cenšas pārliecināt klientus izmantot elektroniskos maksājumus, nevis maksājumus, izmantojot papīra dokumentus un skaidru naudu”. Saistībā ar šo jāatzīmē, ka tiešsaistes banku pakalpojumi tiek izmantoti arvien vairāk. Tomēr, kā norādīts 9. apsvērumā, jautājumu par precīzu definīciju šajā lēmumā var atstāt neatrisinātu. |
| --- | --- |

(21)

Attiecībā uz maksāšanas veida maiņu Ungārijas Konkurences iestāde (GVH) apstiprināja, ka “lielākie komunālo un citu pakalpojumu sniedzēji cenšas piedāvāt saviem klientiem dažādus maksāšanas veidus, nodrošinot iespēju tos viegli mainīt. Tāpat šķiet, ka tie cenšas pārliecināt klientus izmantot elektroniskos maksājumus, nevis maksājumus, izmantojot papīra dokumentus un skaidru naudu”. Saistībā ar šo jāatzīmē, ka tiešsaistes banku pakalpojumi tiek izmantoti arvien vairāk. Tomēr, kā norādīts 9. apsvērumā, jautājumu par precīzu definīciju šajā lēmumā var atstāt neatrisinātu.

| (22) | Attiecībā uz pakalpojumiem, kas ļauj ieskaitīt skaidru naudu maksājumu kontā, Posta tirgus daļa procentos no kopējā definētā tirgus bija (8) 3,91 % 2007. gadā, 3,88 % 2008. gadā un 4,14 % 2009. gadā. Jāatzīmē, ka apjoma un vērtības izteiksmē Posta darījumu skaits un vērtība 2009. gadā samazinājās salīdzinājumā ar iepriekšējiem diviem gadiem (9). |
| --- | --- |

(22)

Attiecībā uz pakalpojumiem, kas ļauj ieskaitīt skaidru naudu maksājumu kontā, Posta tirgus daļa procentos no kopējā definētā tirgus bija (8) 3,91 % 2007. gadā, 3,88 % 2008. gadā un 4,14 % 2009. gadā. Jāatzīmē, ka apjoma un vērtības izteiksmē Posta darījumu skaits un vērtība 2009. gadā samazinājās salīdzinājumā ar iepriekšējiem diviem gadiem (9).

| (23) | Šī lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesību aktus, uzskata, ka šie faktori norāda uz konkurences tiešu ietekmi uz Posta darbību. |
| --- | --- |

(23)

Šī lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesību aktus, uzskata, ka šie faktori norāda uz konkurences tiešu ietekmi uz Posta darbību.

| (24) | Pakalpojumiem, kas ļauj izņemt skaidru naudu no maksājumu konta, ir raksturīgi tas, ka konta turētājs dod atļauju veikt maksājumu no sava maksājumu konta saskaņā ar trešās personas rīkojumu. Šādu pakalpojumu darbības joma patlaban aptver skaidras naudas piegādi un pensiju izmaksas pakalpojumu. Šo shēmu galvenokārt izmanto Finanšu ministrija un pašvaldības ģimenes pabalstu, sociālo pabalstu, bezdarbnieka pabalstu u. c. maksājumiem. Maksājuma saņēmējs var izvēlēties, kā saņemt valdības veikto maksājumu, jo attiecīgā summa var tikt ieskaitīta bankas kontā vai piegādāta pastā. Pensijas saņēmējiem ir iespēja vienu summas daļu saņemt kontā, bet otru – kā skaidras naudas piegādi. Tāpat jebkurā laikā var mainīt naudas saņemšanas veidu: vienkārši iesniedzot pieprasījumu Valsts pensiju apdrošināšanas centrālajai pārvaldei, skaidra nauda vairs netiks piegādāta pastā, bet saņemta kā bankas pārvedums. |
| --- | --- |

(24)

Pakalpojumiem, kas ļauj izņemt skaidru naudu no maksājumu konta, ir raksturīgi tas, ka konta turētājs dod atļauju veikt maksājumu no sava maksājumu konta saskaņā ar trešās personas rīkojumu. Šādu pakalpojumu darbības joma patlaban aptver skaidras naudas piegādi un pensiju izmaksas pakalpojumu. Šo shēmu galvenokārt izmanto Finanšu ministrija un pašvaldības ģimenes pabalstu, sociālo pabalstu, bezdarbnieka pabalstu u. c. maksājumiem. Maksājuma saņēmējs var izvēlēties, kā saņemt valdības veikto maksājumu, jo attiecīgā summa var tikt ieskaitīta bankas kontā vai piegādāta pastā. Pensijas saņēmējiem ir iespēja vienu summas daļu saņemt kontā, bet otru – kā skaidras naudas piegādi. Tāpat jebkurā laikā var mainīt naudas saņemšanas veidu: vienkārši iesniedzot pieprasījumu Valsts pensiju apdrošināšanas centrālajai pārvaldei, skaidra nauda vairs netiks piegādāta pastā, bet saņemta kā bankas pārvedums.

| (25) | Ungārijas valsts, izmantojot centrālo banku, īsteno politiku, kuras mērķis ir samazināt skaidras naudas darījumu apjomu un veicināt elektronisko maksājumu veidu un attiecīgās infrastruktūras attīstību. Uzņēmumiem jāveic maksājumi, izmantojot maksājumu kontus, un valsts ierēdņu algas tiek maksātas bankas kontā. Ungārijas centrālās bankas nesen veiktais pētījums (10) liecina, ka patlaban puse no valsts nodrošinātajām pensijām tiek maksātas, neizmantojot pasta maksājumus, un saskaņā ar pieprasījumu (11) pēdējo gadu laikā nepārtraukti samazinās ar Posta starpniecību izmaksāto pensiju skaits un kopējā vērtība. |
| --- | --- |

(25)

Ungārijas valsts, izmantojot centrālo banku, īsteno politiku, kuras mērķis ir samazināt skaidras naudas darījumu apjomu un veicināt elektronisko maksājumu veidu un attiecīgās infrastruktūras attīstību. Uzņēmumiem jāveic maksājumi, izmantojot maksājumu kontus, un valsts ierēdņu algas tiek maksātas bankas kontā. Ungārijas centrālās bankas nesen veiktais pētījums (10) liecina, ka patlaban puse no valsts nodrošinātajām pensijām tiek maksātas, neizmantojot pasta maksājumus, un saskaņā ar pieprasījumu (11) pēdējo gadu laikā nepārtraukti samazinās ar Posta starpniecību izmaksāto pensiju skaits un kopējā vērtība.

| (26) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, uzskata, ka maksājumu pārvedumi starp maksājumu kontiem (vienkāršie pārvedumi un grupu pārvedumi), skaidras naudas izņemšana ar banku kartēm no bankomātiem un karšu pieņemšanas vietu termināļos (12) un skaidras naudas izņemšana, izmantojot kasiera pakalpojumus bankās, ir attiecīgā produktu tirgus pakalpojumi, kas ļauj izņemt skaidru naudu no maksājumu konta. |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, uzskata, ka maksājumu pārvedumi starp maksājumu kontiem (vienkāršie pārvedumi un grupu pārvedumi), skaidras naudas izņemšana ar banku kartēm no bankomātiem un karšu pieņemšanas vietu termināļos (12) un skaidras naudas izņemšana, izmantojot kasiera pakalpojumus bankās, ir attiecīgā produktu tirgus pakalpojumi, kas ļauj izņemt skaidru naudu no maksājumu konta.

| (27) | Attiecībā uz iepriekš minētajiem pakalpojumiem var uzskatīt, ka tādu maksājumu vajadzībām, kuri tiek veikti personām, kam ir bankas konts, maksājumus starp maksājumu kontiem (vienkāršos darījumus un grupu pārvedumus, kad maksājums tiek veikts no viena konta vairākām personām) var uzskatīt par aizstājējproduktiem. Arī šajā jomā jautājumu par precīzu definīciju šajā lēmumā var atstāt neatrisinātu. |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz iepriekš minētajiem pakalpojumiem var uzskatīt, ka tādu maksājumu vajadzībām, kuri tiek veikti personām, kam ir bankas konts, maksājumus starp maksājumu kontiem (vienkāršos darījumus un grupu pārvedumus, kad maksājums tiek veikts no viena konta vairākām personām) var uzskatīt par aizstājējproduktiem. Arī šajā jomā jautājumu par precīzu definīciju šajā lēmumā var atstāt neatrisinātu.

| (28) | Attiecībā uz pakalpojumiem, kas ļauj izņemt skaidru naudu no maksājumu konta, Posta tirgus daļa procentos no kopējā aizstājējpakalpojuma bija (13) 2,44 % 2007. gadā, 2,49 % 2008. gadā un 2,61 % 2009. gadā. Jāatzīmē, ka apjoma un vērtības izteiksmē Posta darījumu skaits un kopējā vērtība samazinājās 2007., 2008. un 2009. gadā (14), t. i., pēdējos trijos gados, par kuriem ir pieejami dati. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz pakalpojumiem, kas ļauj izņemt skaidru naudu no maksājumu konta, Posta tirgus daļa procentos no kopējā aizstājējpakalpojuma bija (13) 2,44 % 2007. gadā, 2,49 % 2008. gadā un 2,61 % 2009. gadā. Jāatzīmē, ka apjoma un vērtības izteiksmē Posta darījumu skaits un kopējā vērtība samazinājās 2007., 2008. un 2009. gadā (14), t. i., pēdējos trijos gados, par kuriem ir pieejami dati.

| (29) | Šī lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesību aktus, uzskata, ka šie faktori norāda uz konkurences tiešu ietekmi uz Posta darbību. |
| --- | --- |

(29)

Šī lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesību aktus, uzskata, ka šie faktori norāda uz konkurences tiešu ietekmi uz Posta darbību.

| (30) | Posta piedāvāto naudas pārvedumu pakalpojumu vispārīgi izmanto maksājumiem starp privātpersonām. Attiecīgie pakalpojumi ir iekšzemes maksājumu uzdevumi un starptautiski maksājumu uzdevumi, ko Posta sniedz savā vārdā, un Western Union naudas pārvedumi, kas ir pieejami gan iekšzemes, gan starptautiskiem pārvedumiem, piedāvājot reālā laika metodi naudas nosūtīšanai. |
| --- | --- |

(30)

Posta piedāvāto naudas pārvedumu pakalpojumu vispārīgi izmanto maksājumiem starp privātpersonām. Attiecīgie pakalpojumi ir iekšzemes maksājumu uzdevumi un starptautiski maksājumu uzdevumi, ko Posta sniedz savā vārdā, un Western Union naudas pārvedumi, kas ir pieejami gan iekšzemes, gan starptautiskiem pārvedumiem, piedāvājot reālā laika metodi naudas nosūtīšanai.

| (31) | Iekšzemes naudas pārvedumiem, ko Posta veic gan savā vārdā, gan Western Union vārdā, pieprasījuma iesniedzējs uzskata, ka darījums starp maksājumu kontiem ir naudas pārvedumu aizstājējs, ja maksājuma saņēmējam ir maksājumu konts. Tādējādi var uzskatīt, ka tirgus Ungārijā veiktiem maksājumiem starp kontiem ir attiecīgais produktu tirgus iekšzemes naudas pārvedumiem, kaut gan jautājumu par precīzu definīciju var atstāt neatrisinātu. |
| --- | --- |

(31)

Iekšzemes naudas pārvedumiem, ko Posta veic gan savā vārdā, gan Western Union vārdā, pieprasījuma iesniedzējs uzskata, ka darījums starp maksājumu kontiem ir naudas pārvedumu aizstājējs, ja maksājuma saņēmējam ir maksājumu konts. Tādējādi var uzskatīt, ka tirgus Ungārijā veiktiem maksājumiem starp kontiem ir attiecīgais produktu tirgus iekšzemes naudas pārvedumiem, kaut gan jautājumu par precīzu definīciju var atstāt neatrisinātu.

| (32) | Attiecīgi aprēķinātā Posta tirgus daļa bija mazāka par 1 % 2007., 2008. un 2009. gadā. |
| --- | --- |

(32)

Attiecīgi aprēķinātā Posta tirgus daļa bija mazāka par 1 % 2007., 2008. un 2009. gadā.

| (33) | Attiecībā uz starptautiskajiem naudas pārvedumiem uzskatīja, ka Posta un Western Union veiktās darbības ir tuvi aizstājēji. Turklāt maksājumus, kuru veic no maksājumu konta, uzskata par aizstājamiem produktiem, tādējādi pieprasījuma iesniedzējs uzskata, ka pārrobežu maksājumi starp maksājumu kontiem ir attiecīgais produktu tirgus. Tomēr jautājumu par precīzu definīciju var atstāt neatrisinātu. |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz starptautiskajiem naudas pārvedumiem uzskatīja, ka Posta un Western Union veiktās darbības ir tuvi aizstājēji. Turklāt maksājumus, kuru veic no maksājumu konta, uzskata par aizstājamiem produktiem, tādējādi pieprasījuma iesniedzējs uzskata, ka pārrobežu maksājumi starp maksājumu kontiem ir attiecīgais produktu tirgus. Tomēr jautājumu par precīzu definīciju var atstāt neatrisinātu.

| (34) | Posta tirgus daļa, ko aprēķina, pamatojoties uz iepriekš teikto, ir 0,5 % 2007., 2008. un 2009. gadā. |
| --- | --- |

(34)

Posta tirgus daļa, ko aprēķina, pamatojoties uz iepriekš teikto, ir 0,5 % 2007., 2008. un 2009. gadā.

| (35) | Šī lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesību aktus, uzskata, ka šie faktori norāda uz konkurences tiešu ietekmi uz Posta darbību. |
| --- | --- |

(35)

Šī lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesību aktus, uzskata, ka šie faktori norāda uz konkurences tiešu ietekmi uz Posta darbību.

| (36) | Pieprasījums par atbrīvojuma piemērošanu attiecas arī uz dažām darbībām, ko Posta veic citu iestāžu vārdā, un tās ir saistītas ar dažiem finanšu pakalpojumiem, kuros Posta darbojas kā starpnieks. |
| --- | --- |

(36)

Pieprasījums par atbrīvojuma piemērošanu attiecas arī uz dažām darbībām, ko Posta veic citu iestāžu vārdā, un tās ir saistītas ar dažiem finanšu pakalpojumiem, kuros Posta darbojas kā starpnieks.

| (37) | Pieprasījums par atbrīvojuma piemērošanu aptver starpniecību saistībā ar norēķinu kontiem un saistītiem produktiem un pakalpojumiem, t. i., pakalpojumus saistībā ar privātpersonu un mikrouzņēmumu kontiem un korporatīvo klientu bankas kontiem, kuri tiek piedāvāti kredītiestāžu vārdā, tostarp maksājumu uzdevumu pieņemšanu un nosūtīšanu izpildei, un starpniecību saistībā ar pieprasījuma noguldījumiem un termiņnoguldījumiem, kas ir saistīti ar bankas kontu. |
| --- | --- |

(37)

Pieprasījums par atbrīvojuma piemērošanu aptver starpniecību saistībā ar norēķinu kontiem un saistītiem produktiem un pakalpojumiem, t. i., pakalpojumus saistībā ar privātpersonu un mikrouzņēmumu kontiem un korporatīvo klientu bankas kontiem, kuri tiek piedāvāti kredītiestāžu vārdā, tostarp maksājumu uzdevumu pieņemšanu un nosūtīšanu izpildei, un starpniecību saistībā ar pieprasījuma noguldījumiem un termiņnoguldījumiem, kas ir saistīti ar bankas kontu.

| (38) | Finanšu produktus un pakalpojumus, ko Posta piedāvā kā starpnieks, nodrošina Erste Bank un OTP Bank. Posta arī piedāvā noguldījumu produktus savā vārdā. |
| --- | --- |

(38)

Finanšu produktus un pakalpojumus, ko Posta piedāvā kā starpnieks, nodrošina Erste Bank un OTP Bank. Posta arī piedāvā noguldījumu produktus savā vārdā.

| (39) | Iepriekš Komisija savā praksē (15) nodalīja privātpersonu un mikrouzņēmumu bankas darbības un korporatīvo klientu bankas darbības. Privātpersonu un mikrouzņēmumu bankas darbības ir bankas pakalpojumi privātpersonām un ļoti maziem uzņēmumiem, savukārt korporatīvo klientu bankas darbības vispārīgi aptver bankas pakalpojumus lieliem uzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem. Tomēr savos iepriekšējos lēmumos (16) saistībā ar privātpersonu un mikrouzņēmumu bankas pakalpojumu nozari Komisija skaidri nenoteica, vai atsevišķi privātpersonu un mikrouzņēmumu bankas produkti nozīmē atsevišķu produktu tirgu vai arī vairāki privātpersonu un mikrouzņēmumu bankas produkti var būt daļa no viena attiecīgā produktu tirgus. |
| --- | --- |

(39)

Iepriekš Komisija savā praksē (15) nodalīja privātpersonu un mikrouzņēmumu bankas darbības un korporatīvo klientu bankas darbības. Privātpersonu un mikrouzņēmumu bankas darbības ir bankas pakalpojumi privātpersonām un ļoti maziem uzņēmumiem, savukārt korporatīvo klientu bankas darbības vispārīgi aptver bankas pakalpojumus lieliem uzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem. Tomēr savos iepriekšējos lēmumos (16) saistībā ar privātpersonu un mikrouzņēmumu bankas pakalpojumu nozari Komisija skaidri nenoteica, vai atsevišķi privātpersonu un mikrouzņēmumu bankas produkti nozīmē atsevišķu produktu tirgu vai arī vairāki privātpersonu un mikrouzņēmumu bankas produkti var būt daļa no viena attiecīgā produktu tirgus.

| (40) | Attiecīgo produktu tirgu iedala pēc izplatīšanas ķēdes posma (augšupvirzīts, kas ir norēķinu kontu un saistīto produktu un pakalpojumu nodrošināšana, vai lejupējs, kas ir starpniecība saistībā ar norēķinu kontiem un saistītiem produktiem un pakalpojumiem). Attiecībā uz starpniecības darbību privātpersonu un mikrouzņēmumu maksājumu kontiem var uzskatīt, ka attiecīgais produktu tirgus ir tirgus starpniecībai privātpersonu un mikrouzņēmumu norēķinu kontiem un noguldījumu produktiem. Attiecībā uz starpniecības darbību korporatīvo klientu maksājumu kontiem var uzskatīt, ka attiecīgais produktu tirgus ir tirgus starpniecībai korporatīvo klientu norēķinu kontiem un noguldījumu produktiem. Tomēr atbilstīgi šī lēmuma 9. apsvērumam jautājumu par precīzu definīciju var atstāt neatrisinātu. |
| --- | --- |

(40)

Attiecīgo produktu tirgu iedala pēc izplatīšanas ķēdes posma (augšupvirzīts, kas ir norēķinu kontu un saistīto produktu un pakalpojumu nodrošināšana, vai lejupējs, kas ir starpniecība saistībā ar norēķinu kontiem un saistītiem produktiem un pakalpojumiem). Attiecībā uz starpniecības darbību privātpersonu un mikrouzņēmumu maksājumu kontiem var uzskatīt, ka attiecīgais produktu tirgus ir tirgus starpniecībai privātpersonu un mikrouzņēmumu norēķinu kontiem un noguldījumu produktiem. Attiecībā uz starpniecības darbību korporatīvo klientu maksājumu kontiem var uzskatīt, ka attiecīgais produktu tirgus ir tirgus starpniecībai korporatīvo klientu norēķinu kontiem un noguldījumu produktiem. Tomēr atbilstīgi šī lēmuma 9. apsvērumam jautājumu par precīzu definīciju var atstāt neatrisinātu.

| (41) | Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja definīciju ģeogrāfiskais tirgus ir visa Ungārija. Ungārijas Konkurences iestāde (GVH) apstiprināja, ka “šī gadījuma vajadzībām visas finanšu iestādes Ungārijā veic savu darbību valsts mērogā, un nav norāžu par reģionālām novirzēm nevienā finanšu pakalpojumu sniegšanas aspektā”. Turklāt saskaņā ar iepriekšējo Komisijas praksi (17) saistībā ar finanšu tirgiem tika uzskatīts, ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus pēc savas darbības jomas ir valsts mēroga tirgus, ko nosaka dažādi konkurences apstākļi atsevišķās dalībvalstīs un nodaļu tīkla nozīme. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja definīciju ģeogrāfiskais tirgus ir visa Ungārija. Ungārijas Konkurences iestāde (GVH) apstiprināja, ka “šī gadījuma vajadzībām visas finanšu iestādes Ungārijā veic savu darbību valsts mērogā, un nav norāžu par reģionālām novirzēm nevienā finanšu pakalpojumu sniegšanas aspektā”. Turklāt saskaņā ar iepriekšējo Komisijas praksi (17) saistībā ar finanšu tirgiem tika uzskatīts, ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus pēc savas darbības jomas ir valsts mēroga tirgus, ko nosaka dažādi konkurences apstākļi atsevišķās dalībvalstīs un nodaļu tīkla nozīme.

| (42) | Posta tirgus daļa, ko aprēķina, pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, ir šāda: privātpersonu un mikrouzņēmumu norēķinu kontu un noguldījumu jomā – 1,45 % 2007. gadā, 1,38 % 2008. gadā un 1,51 % 2009. gadā, savukārt korporatīvo klientu norēķinu kontu un noguldījumu tirgū Posta tirgus daļa 2007., 2008. un 2009. gadā bija neievērojama (0 %). Šie skaitļi liecina, ka starpniecības minētajos finanšu pakalpojumos tirgus daļa arī ir neliela. |
| --- | --- |

(42)

Posta tirgus daļa, ko aprēķina, pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, ir šāda: privātpersonu un mikrouzņēmumu norēķinu kontu un noguldījumu jomā – 1,45 % 2007. gadā, 1,38 % 2008. gadā un 1,51 % 2009. gadā, savukārt korporatīvo klientu norēķinu kontu un noguldījumu tirgū Posta tirgus daļa 2007., 2008. un 2009. gadā bija neievērojama (0 %). Šie skaitļi liecina, ka starpniecības minētajos finanšu pakalpojumos tirgus daļa arī ir neliela.

| (43) | Pārējās tirgus daļas ir citām bankām un finanšu iestādēm, uz kurām neattiecas Direktīvas 2004/17/EK noteikumi. |
| --- | --- |

(43)

Pārējās tirgus daļas ir citām bankām un finanšu iestādēm, uz kurām neattiecas Direktīvas 2004/17/EK noteikumi.

| (44) | Ungārijas Konkurences iestāde (GVH) 2009. gadā veica aptauju par privātpersonu un mikrouzņēmumu banku pakalpojumiem (18) un konstatēja, ka Ungārijā nepastāv nozīmīgi šķēršļi kontu maiņai, turklāt novērojumi liecināja, ka Ungārijā norēķinu konti tiek mainīti daudz biežāk nekā citās ES dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(44)

Ungārijas Konkurences iestāde (GVH) 2009. gadā veica aptauju par privātpersonu un mikrouzņēmumu banku pakalpojumiem (18) un konstatēja, ka Ungārijā nepastāv nozīmīgi šķēršļi kontu maiņai, turklāt novērojumi liecināja, ka Ungārijā norēķinu konti tiek mainīti daudz biežāk nekā citās ES dalībvalstīs.

| (45) | Priekšrocības, ko rada Posta plašais tīkls, līdzsvaro tiešsaistes banku darbības nozīmīguma pieaugums. |
| --- | --- |

(45)

Priekšrocības, ko rada Posta plašais tīkls, līdzsvaro tiešsaistes banku darbības nozīmīguma pieaugums.

| (46) | Kā liecina aptauja (19) par faktoriem, kuru ietekmē klienti izvēlas banku, vissvarīgākie faktori ir paļaušanās un uzticamība, tuvums un pieejamība (tostarp tas, cik pieejami ir līdzekļi skaidras naudas izņemšanai) un pakalpojumu kvalitāte. Šos secinājumus apstiprināja arī rezultāti, kas iegūti aptaujā (20) par finanšu pakalpojumiem un norēķinu konta pakalpojumiem. Saskaņā ar šo avotu vissvarīgākais aspekts bankas izvēlē ir izmaksas un reputācija, savukārt viegla pieeja (t. i., plašs tīkls) ir mazāk svarīgs aspekts. Turklāt klienti uzskatīja, ka svarīgs ir arī bankas pakalpojumu spektrs, īpaši plaša spektra bankas pakalpojumu pieejamība, un kvalitatīvi pakalpojumi. Ņemot vērā iepriekšteikto un neraugoties uz Posta plašo tīklu, klientiem ir svarīgi citi kritēriji (bankas reputācija, bankas pakalpojumi, pakalpojumu kvalitāte), un tie līdzsvaro bankas izvēli. Klienti, kuriem nepieciešams plašs pakalpojumu loks, atturīgi vērtēs iespēju izvēlēties pasta pakalpojumus, kuru loks nav tik plašs, vai mainīt bankas pakalpojumus pret pasta pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(46)

Kā liecina aptauja (19) par faktoriem, kuru ietekmē klienti izvēlas banku, vissvarīgākie faktori ir paļaušanās un uzticamība, tuvums un pieejamība (tostarp tas, cik pieejami ir līdzekļi skaidras naudas izņemšanai) un pakalpojumu kvalitāte. Šos secinājumus apstiprināja arī rezultāti, kas iegūti aptaujā (20) par finanšu pakalpojumiem un norēķinu konta pakalpojumiem. Saskaņā ar šo avotu vissvarīgākais aspekts bankas izvēlē ir izmaksas un reputācija, savukārt viegla pieeja (t. i., plašs tīkls) ir mazāk svarīgs aspekts. Turklāt klienti uzskatīja, ka svarīgs ir arī bankas pakalpojumu spektrs, īpaši plaša spektra bankas pakalpojumu pieejamība, un kvalitatīvi pakalpojumi. Ņemot vērā iepriekšteikto un neraugoties uz Posta plašo tīklu, klientiem ir svarīgi citi kritēriji (bankas reputācija, bankas pakalpojumi, pakalpojumu kvalitāte), un tie līdzsvaro bankas izvēli. Klienti, kuriem nepieciešams plašs pakalpojumu loks, atturīgi vērtēs iespēju izvēlēties pasta pakalpojumus, kuru loks nav tik plašs, vai mainīt bankas pakalpojumus pret pasta pakalpojumiem.

| (47) | Šī lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesību aktus, uzskata, ka šie faktori norāda uz konkurences tiešu ietekmi uz Posta darbību. |
| --- | --- |

(47)

Šī lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesību aktus, uzskata, ka šie faktori norāda uz konkurences tiešu ietekmi uz Posta darbību.

| (48) | Šī darbība nozīmē starpniecību trešo personu izsniegtos kredītos, Posta darbojoties kā starpniekam vairākos īpašos pakalpojumos. Posta piedāvā kredītproduktus (bez prasībām saistībā ar nodrošinājumu, ne kustamu, ne nekustamu īpašumu), ko izsniedz Erste Bank klientiem, kuri veic privātpersonu un mikrouzņēmumu darījumus, savukārt korporatīvo klientu nozarē Posta piedāvā Magyar Fejlesztesi Bank produktu un darbojas kā starpnieks vairākos īpašos pakalpojumos. |
| --- | --- |

(48)

Šī darbība nozīmē starpniecību trešo personu izsniegtos kredītos, Posta darbojoties kā starpniekam vairākos īpašos pakalpojumos. Posta piedāvā kredītproduktus (bez prasībām saistībā ar nodrošinājumu, ne kustamu, ne nekustamu īpašumu), ko izsniedz Erste Bank klientiem, kuri veic privātpersonu un mikrouzņēmumu darījumus, savukārt korporatīvo klientu nozarē Posta piedāvā Magyar Fejlesztesi Bank produktu un darbojas kā starpnieks vairākos īpašos pakalpojumos.

| (49) | Šeit minētos pakalpojumus var iedalīt dažādi, ievērojot tādus faktors kā aizņēmuma mērķis vai raksturīgais klients (patērētāji, MVU, lieli uzņēmumi vai valsts pārvaldes iestādes). Tādējādi var uzskatīt, ka starpniecība privātpersonu un mikrouzņēmumu kredītos un starpniecība korporatīvo klientu kredītos ir atsevišķi produktu tirgi. |
| --- | --- |

(49)

Šeit minētos pakalpojumus var iedalīt dažādi, ievērojot tādus faktors kā aizņēmuma mērķis vai raksturīgais klients (patērētāji, MVU, lieli uzņēmumi vai valsts pārvaldes iestādes). Tādējādi var uzskatīt, ka starpniecība privātpersonu un mikrouzņēmumu kredītos un starpniecība korporatīvo klientu kredītos ir atsevišķi produktu tirgi.

| (50) | Produktu tirgu starpniecībai privātpersonu un mikrouzņēmumu kredītos pieprasījuma iesniedzējs definē kā tirgu neierobežotiem hipotekārajiem aizdevumiem un privātpersonu aizdevumiem gan Ungārijas forintos, gan ārvalstu valūtās. Tas nav pretrunā ar Komisijas iepriekšējo praksi (21), kad Komisija skaidri nenoteica, vai atsevišķi privātpersonu un mikrouzņēmumu apkalpošanas bankas produkti nozīmē atsevišķu produktu tirgu vai arī vairāki privātpersonu un mikrouzņēmumu apkalpošanas bankas produkti ir daļa no viena attiecīgā produktu tirgus. |
| --- | --- |

(50)

Produktu tirgu starpniecībai privātpersonu un mikrouzņēmumu kredītos pieprasījuma iesniedzējs definē kā tirgu neierobežotiem hipotekārajiem aizdevumiem un privātpersonu aizdevumiem gan Ungārijas forintos, gan ārvalstu valūtās. Tas nav pretrunā ar Komisijas iepriekšējo praksi (21), kad Komisija skaidri nenoteica, vai atsevišķi privātpersonu un mikrouzņēmumu apkalpošanas bankas produkti nozīmē atsevišķu produktu tirgu vai arī vairāki privātpersonu un mikrouzņēmumu apkalpošanas bankas produkti ir daļa no viena attiecīgā produktu tirgus.

| (51) | Korporatīvo klientu apkalpošanas nozarē Posta piedāvā tikai viena veida kredītproduktu uzņēmumiem. Šo produktu parasti piedāvā citas finanšu iestādes (t. i., krājaizdevu sabiedrības). Posta piedāvā šo produktu 45 norādītās darījumu veikšanas vietās, nevis visā tīklā. Pieprasījuma iesniedzējs uzskata, ka attiecīgais produktu tirgus uzņēmumu nozarē sevī ietver aizdevumus MVU, ko izsniedz kredītiestādes. Tomēr atbilstīgi šī lēmuma 9. apsvērumam jautājumu par precīzu definīciju var atstāt neatrisinātu. |
| --- | --- |

(51)

Korporatīvo klientu apkalpošanas nozarē Posta piedāvā tikai viena veida kredītproduktu uzņēmumiem. Šo produktu parasti piedāvā citas finanšu iestādes (t. i., krājaizdevu sabiedrības). Posta piedāvā šo produktu 45 norādītās darījumu veikšanas vietās, nevis visā tīklā. Pieprasījuma iesniedzējs uzskata, ka attiecīgais produktu tirgus uzņēmumu nozarē sevī ietver aizdevumus MVU, ko izsniedz kredītiestādes. Tomēr atbilstīgi šī lēmuma 9. apsvērumam jautājumu par precīzu definīciju var atstāt neatrisinātu.

| (52) | Ģeogrāfiskais tirgus ir visa Ungārija, ņemot vērā 41. apsvērumā minētos iemeslus. |
| --- | --- |

(52)

Ģeogrāfiskais tirgus ir visa Ungārija, ņemot vērā 41. apsvērumā minētos iemeslus.

| (53) | Posta tirgus daļa definētajā privātpersonu un mikrouzņēmumu kredītu tirgū bija mazāka par 0,5 % 2007., 2008. un 2009. gadā, bet tirgus daļa korporatīvo klientu kredītu tirgū minētajos gados bija neievērojama (0 %). Saskaņā ar pieejamajiem datiem Posta tirgus daļa šajos šauri definētajos tirgos ir tik maza, ka plašāk definētā tirgū Posta tirgus daļa būtu vēl mazāka. |
| --- | --- |

(53)

Posta tirgus daļa definētajā privātpersonu un mikrouzņēmumu kredītu tirgū bija mazāka par 0,5 % 2007., 2008. un 2009. gadā, bet tirgus daļa korporatīvo klientu kredītu tirgū minētajos gados bija neievērojama (0 %). Saskaņā ar pieejamajiem datiem Posta tirgus daļa šajos šauri definētajos tirgos ir tik maza, ka plašāk definētā tirgū Posta tirgus daļa būtu vēl mazāka.

| (54) | Pārējās tirgus daļas ir citām bankām un finanšu iestādēm, uz kurām neattiecas komunālo pakalpojumu direktīvas noteikumi. Pirmo triju konkurentu summētā tirgus daļa (22) 2007., 2008. un 2009. gadā bija šāda: attiecīgi 52,54 %, 51,39 % un 54,27 % privātpersonu un mikrouzņēmumu aizdevumu tirgū un attiecīgi 42,69 %, 47,36 % un 48,07 % uzņēmumu aizdevumu tirgū. |
| --- | --- |

(54)

Pārējās tirgus daļas ir citām bankām un finanšu iestādēm, uz kurām neattiecas komunālo pakalpojumu direktīvas noteikumi. Pirmo triju konkurentu summētā tirgus daļa (22) 2007., 2008. un 2009. gadā bija šāda: attiecīgi 52,54 %, 51,39 % un 54,27 % privātpersonu un mikrouzņēmumu aizdevumu tirgū un attiecīgi 42,69 %, 47,36 % un 48,07 % uzņēmumu aizdevumu tirgū.

| (55) | Šī lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesību aktus, uzskata, ka šie faktori norāda uz konkurences tiešu ietekmi uz Posta darbību. |
| --- | --- |

(55)

Šī lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesību aktus, uzskata, ka šie faktori norāda uz konkurences tiešu ietekmi uz Posta darbību.

| (56) | Posta piedāvā Erste Bank Zrt. izdotas kredītkartes. Šis produkts ir standarta kredītkartes attiecībā uz to nosacījumiem un piedāvātajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(56)

Posta piedāvā Erste Bank Zrt. izdotas kredītkartes. Šis produkts ir standarta kredītkartes attiecībā uz to nosacījumiem un piedāvātajiem pakalpojumiem.

| (57) | Attiecībā uz debetkartēm Posta darbojas kā starpnieks saistībā ar tādām banku kartēm uzņēmumiem un privātpersonu un mikrouzņēmumu apkalpošanas darījumiem, kas saistītas ar norēķinu kontiem. Posta kā starpnieks nodrošina vairākus īpašus pakalpojumus, savukārt pašu pakalpojumu piedāvā Erste Bank Hungary Nyrt. Tiek piedāvātas standarta debetkartes. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz debetkartēm Posta darbojas kā starpnieks saistībā ar tādām banku kartēm uzņēmumiem un privātpersonu un mikrouzņēmumu apkalpošanas darījumiem, kas saistītas ar norēķinu kontiem. Posta kā starpnieks nodrošina vairākus īpašus pakalpojumus, savukārt pašu pakalpojumu piedāvā Erste Bank Hungary Nyrt. Tiek piedāvātas standarta debetkartes.

| (58) | Maksājumu karšu pieņemšanai pasta nodaļas ir aprīkotas ar karšu pieņemšanas vietu termināļiem, kuri ļauj izņemt skaidru naudu, izmantojot banku kartes. Pieprasījuma iesniedzējs norāda, ka no klientu viedokļa tādu pašu pakalpojumu (kas ir skaidras naudas izņemšana) var saņemt, izmantojot kasiera pakalpojumus bankā vai trešo personu karšu pieņemšanas vietu termināļus vietās, kas nav pasta nodaļas, tādēļ produkti ir aizstājami. |
| --- | --- |

(58)

Maksājumu karšu pieņemšanai pasta nodaļas ir aprīkotas ar karšu pieņemšanas vietu termināļiem, kuri ļauj izņemt skaidru naudu, izmantojot banku kartes. Pieprasījuma iesniedzējs norāda, ka no klientu viedokļa tādu pašu pakalpojumu (kas ir skaidras naudas izņemšana) var saņemt, izmantojot kasiera pakalpojumus bankā vai trešo personu karšu pieņemšanas vietu termināļus vietās, kas nav pasta nodaļas, tādēļ produkti ir aizstājami.

| (59) | Iepriekš Komisija nodalījusi (23) divas galvenās ar maksājumu kartēm saistītās darbības: pirmkārt, karšu izdošana privātpersonām un sabiedrībām un, otrkārt, tādu tirgotāju apzināšana, kuri pieņem kartes maksājumu veikšanai. Turklāt saistībā ar maksājumu karšu izdošanu Komisija savos iepriekšējos lēmumos (24) apspriedusi iespēju nodalīt dažādu veidu kartes, bet jautājums par precīzu definīciju tā arī nav atrisināts. |
| --- | --- |

(59)

Iepriekš Komisija nodalījusi (23) divas galvenās ar maksājumu kartēm saistītās darbības: pirmkārt, karšu izdošana privātpersonām un sabiedrībām un, otrkārt, tādu tirgotāju apzināšana, kuri pieņem kartes maksājumu veikšanai. Turklāt saistībā ar maksājumu karšu izdošanu Komisija savos iepriekšējos lēmumos (24) apspriedusi iespēju nodalīt dažādu veidu kartes, bet jautājums par precīzu definīciju tā arī nav atrisināts.

| (60) | Šī lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesību aktus, tiks ņemti vērā trīs produktu tirgi, t. i., kredītkaršu tirgus, debetkaršu tirgus un karšu pieņemšana. |
| --- | --- |

(60)

Šī lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesību aktus, tiks ņemti vērā trīs produktu tirgi, t. i., kredītkaršu tirgus, debetkaršu tirgus un karšu pieņemšana.

| (61) | Attiecībā uz tirgu karšu pieņemšanai pieprasījuma iesniedzēja definētais produktu tirgus nav tirgus, kas vispārīgi definēts iepriekšējos Komisijas lēmumos, kas minēti 59. apsvērumā. “Sākotnēji” tirgus karšu pieņemšanai ir tādu tirgotāju veidots tirgus, kuri pieņem kartes maksājumu veikšanai. Vēl viena iespēja ir, ka tirgu karšu pieņemšanai veido bankas, kuras piedāvā šādiem tirgotājiem pakalpojumus karšu pieņemšanai. Tomēr, kā apstiprinājusi Ungārijas Konkurences iestāde (GVH) (25), gadījumā ar Posta – tā kā karšu pieņemšanas vietu termināļa iekārta darbojas kā divu tādu banku bankomāts, kuru pakalpojumiem/produktiem Posta ir starpnieks – “Magyar Posta varētu būt rīkojusies pareizi, sniedzot datus par koncentrāciju, kuru pamatā ir koncentrācija saistībā ar aktīvo bankomātu skaitu”. |
| --- | --- |

(61)

Attiecībā uz tirgu karšu pieņemšanai pieprasījuma iesniedzēja definētais produktu tirgus nav tirgus, kas vispārīgi definēts iepriekšējos Komisijas lēmumos, kas minēti 59. apsvērumā. “Sākotnēji” tirgus karšu pieņemšanai ir tādu tirgotāju veidots tirgus, kuri pieņem kartes maksājumu veikšanai. Vēl viena iespēja ir, ka tirgu karšu pieņemšanai veido bankas, kuras piedāvā šādiem tirgotājiem pakalpojumus karšu pieņemšanai. Tomēr, kā apstiprinājusi Ungārijas Konkurences iestāde (GVH) (25), gadījumā ar Posta – tā kā karšu pieņemšanas vietu termināļa iekārta darbojas kā divu tādu banku bankomāts, kuru pakalpojumiem/produktiem Posta ir starpnieks – “Magyar Posta varētu būt rīkojusies pareizi, sniedzot datus par koncentrāciju, kuru pamatā ir koncentrācija saistībā ar aktīvo bankomātu skaitu”.

| (62) | Ģeogrāfiskā tirgus izteiksmē iepriekšējās Komisijas lietās (26) norādīts, ka maksājumu karšu tirgus darbības joma joprojām ir valsts mērogā, kaut gan tiek pieļauts, ka var pastāvēt iespējas paplašināt tirgu nākotnē. Konkrētajā gadījumā uzskata, ka ģeogrāfisko tirgu definē kā visu Ungāriju. |
| --- | --- |

(62)

Ģeogrāfiskā tirgus izteiksmē iepriekšējās Komisijas lietās (26) norādīts, ka maksājumu karšu tirgus darbības joma joprojām ir valsts mērogā, kaut gan tiek pieļauts, ka var pastāvēt iespējas paplašināt tirgu nākotnē. Konkrētajā gadījumā uzskata, ka ģeogrāfisko tirgu definē kā visu Ungāriju.

| (63) | Laikā starp 2007. un 2009. gadu Posta tirgus daļa bija mazāka par 1 % kredītkaršu tirgū, mazāka par 3 % debetkaršu tirgū un mazāka par 6 % tirgū karšu pieņemšanai atbilstīgi pieprasījuma iesniedzēja definētajiem tirgiem. |
| --- | --- |

(63)

Laikā starp 2007. un 2009. gadu Posta tirgus daļa bija mazāka par 1 % kredītkaršu tirgū, mazāka par 3 % debetkaršu tirgū un mazāka par 6 % tirgū karšu pieņemšanai atbilstīgi pieprasījuma iesniedzēja definētajiem tirgiem.

| (64) | Saskaņā ar Ungārijas Konkurences iestādes teikto (27) un ņemot vērā pētījumu, kuru nesen veica šī iestāde un Ungārijas centrālā banka, pavisam 24 bankas izdod debetkartes, un piecu lielāko banku tirgus daļa šajā jomā ir aptuveni 82 %. Tā pati iestāde norāda, ka kredītkaršu izdošanas tirgū koncentrācija nav tik izteikta, jo no 18 bankām, kas izdod kredītkartes, lielāko septiņu banku kombinētā tirgus daļa ir 68 %. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs norāda, ka koncentrācijas līmenis karšu pieņemšanas nozarē ir augsts, jo trīs ceturtdaļas no kopējā bankomātu skaita ir četru banku pārziņā. |
| --- | --- |

(64)

Saskaņā ar Ungārijas Konkurences iestādes teikto (27) un ņemot vērā pētījumu, kuru nesen veica šī iestāde un Ungārijas centrālā banka, pavisam 24 bankas izdod debetkartes, un piecu lielāko banku tirgus daļa šajā jomā ir aptuveni 82 %. Tā pati iestāde norāda, ka kredītkaršu izdošanas tirgū koncentrācija nav tik izteikta, jo no 18 bankām, kas izdod kredītkartes, lielāko septiņu banku kombinētā tirgus daļa ir 68 %. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs norāda, ka koncentrācijas līmenis karšu pieņemšanas nozarē ir augsts, jo trīs ceturtdaļas no kopējā bankomātu skaita ir četru banku pārziņā.

| (65) | Ņemot vērā Posta mazo tirgus daļu un citu banku un finanšu iestāžu klātbūtni, kas rada konkurences spiedienu uz Posta darbību, var secināt, ka šī lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesību aktus uzskata, ka šie faktori norāda uz konkurences tiešu ietekmi uz Posta darbību. |
| --- | --- |

(65)

Ņemot vērā Posta mazo tirgus daļu un citu banku un finanšu iestāžu klātbūtni, kas rada konkurences spiedienu uz Posta darbību, var secināt, ka šī lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesību aktus uzskata, ka šie faktori norāda uz konkurences tiešu ietekmi uz Posta darbību.

| (66) | Šī pakalpojumu kategorija aptver finanšu instrumentu pārdošanu un īpašu ieguldījumu produktu reklamēšanu. Piedāvātie finanšu instrumenti ir valdības vērtspapīri, Erste Befektetesi Zrt. ieguldījumu fondu apliecības, citi vērtspapīri un īpašas vienošanās par iekšuzkrājumiem Fundamenta Lakaskassza Zrt. un OTP Lakastakarekpenztar Zrt. vārdā, Posta darbojoties kā starpniekam. |
| --- | --- |

(66)

Šī pakalpojumu kategorija aptver finanšu instrumentu pārdošanu un īpašu ieguldījumu produktu reklamēšanu. Piedāvātie finanšu instrumenti ir valdības vērtspapīri, Erste Befektetesi Zrt. ieguldījumu fondu apliecības, citi vērtspapīri un īpašas vienošanās par iekšuzkrājumiem Fundamenta Lakaskassza Zrt. un OTP Lakastakarekpenztar Zrt. vārdā, Posta darbojoties kā starpniekam.

| (67) | Iepriekšējos gadījumos Komisija nebija skaidri pateikusi, vai katrs no šādiem pakalpojumiem var būt atsevišķs produktu tirgus (28). Definīcija netiek skaidrota šajā gadījumā, jo pakalpojumi, ko Posta sniedz kā starpnieks, nerada bažas saistībā ar konkurenci neatkarīgi no tā, vai tiek apsvērta alternatīva tirgus definīcija vai ne. |
| --- | --- |

(67)

Iepriekšējos gadījumos Komisija nebija skaidri pateikusi, vai katrs no šādiem pakalpojumiem var būt atsevišķs produktu tirgus (28). Definīcija netiek skaidrota šajā gadījumā, jo pakalpojumi, ko Posta sniedz kā starpnieks, nerada bažas saistībā ar konkurenci neatkarīgi no tā, vai tiek apsvērta alternatīva tirgus definīcija vai ne.

| (68) | Attiecībā uz ģeogrāfisko darbības jomu Komisija noteikusi (29), ka lielākajai daļai tirgus segmentu ir starptautiska darbības joma, bet daži no tiem analizēti no valsts viedokļa (30). Jautājums par precīzu ģeogrāfiskā tirgus definīciju nav atrisināts, un konkrētajā gadījumā uzskata, ka ģeogrāfiskais tirgus ir Ungārija. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz ģeogrāfisko darbības jomu Komisija noteikusi (29), ka lielākajai daļai tirgus segmentu ir starptautiska darbības joma, bet daži no tiem analizēti no valsts viedokļa (30). Jautājums par precīzu ģeogrāfiskā tirgus definīciju nav atrisināts, un konkrētajā gadījumā uzskata, ka ģeogrāfiskais tirgus ir Ungārija.

| (69) | Laikā starp 2007. un 2009. gadu Posta tirgus daļa bija mazāka par 4 % valdības vērtspapīru tirgū, robežās no 3 % līdz 9 % ieguldījumu fondu apliecību tirgū, mazāka par 2 % obligāciju tirgū un mazāka par 4 % iekšuzkrājumu vienošanās tirgū. |
| --- | --- |

(69)

Laikā starp 2007. un 2009. gadu Posta tirgus daļa bija mazāka par 4 % valdības vērtspapīru tirgū, robežās no 3 % līdz 9 % ieguldījumu fondu apliecību tirgū, mazāka par 2 % obligāciju tirgū un mazāka par 4 % iekšuzkrājumu vienošanās tirgū.

| (70) | Šī lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesību aktus, uzskata, ka šie faktori norāda uz konkurences tiešu ietekmi uz Posta darbību ieguldījumu tirgū. |
| --- | --- |

(70)

Šī lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesību aktus, uzskata, ka šie faktori norāda uz konkurences tiešu ietekmi uz Posta darbību ieguldījumu tirgū.

| (71) | Posta piedāvā dzīvības apdrošināšanu Magyar Posta Eletbiztosito Zrt. vārdā un nedzīvības apdrošināšanu Magyar Posta Biztosito Zrt. vārdā. |
| --- | --- |

(71)

Posta piedāvā dzīvības apdrošināšanu Magyar Posta Eletbiztosito Zrt. vārdā un nedzīvības apdrošināšanu Magyar Posta Biztosito Zrt. vārdā.

| (72) | Savos iepriekšējos lēmumos (31) Komisija nodalīja trīs lielas apdrošināšanas kategorijas: dzīvības apdrošināšana, nedzīvības apdrošināšana un pārapdrošināšana. Turklāt novērojumi rāda, ka pieprasījuma pusē dzīvības un nedzīvības apdrošināšanu var sīkāk iedalīt daudzos atsevišķos produktu tirgos atkarībā no dažādajiem aptvertajiem riskiem. Attiecībā uz dzīvības apdrošināšanu Komisija savos iepriekšējos lēmumos apsvērusi šādus segmentus: privātpersonu dzīvības apdrošināšana, grupu un ar to saistītas vienības dzīvības apdrošināšana vai arī privātpersonu aizsardzība, grupu aizsardzība, privātpersonu pensijas, grupu pensijas, uzkrājumi un ieguldījumi (32). Attiecībā uz nedzīvības apdrošināšanu Komisija iepriekš cita starpā apsvērusi transportlīdzekļu apdrošināšanu, apdrošināšanu pret ugunsgrēku, transporta, veselības, īpašuma, vispārējās civiltiesiskās atbildības, nelaimes gadījumu, tiesas, nelaimes gadījumu darba vietā un kredītu apdrošināšanu (33). Tomēr piedāvājuma apsvērumu dēļ tika noteikti plašāki produktu tirgi. Jautājumu par precīzu konkrēto produktu tirgus definīciju šajā lēmumā var atstāt neatrisinātu. |
| --- | --- |

(72)

Savos iepriekšējos lēmumos (31) Komisija nodalīja trīs lielas apdrošināšanas kategorijas: dzīvības apdrošināšana, nedzīvības apdrošināšana un pārapdrošināšana. Turklāt novērojumi rāda, ka pieprasījuma pusē dzīvības un nedzīvības apdrošināšanu var sīkāk iedalīt daudzos atsevišķos produktu tirgos atkarībā no dažādajiem aptvertajiem riskiem. Attiecībā uz dzīvības apdrošināšanu Komisija savos iepriekšējos lēmumos apsvērusi šādus segmentus: privātpersonu dzīvības apdrošināšana, grupu un ar to saistītas vienības dzīvības apdrošināšana vai arī privātpersonu aizsardzība, grupu aizsardzība, privātpersonu pensijas, grupu pensijas, uzkrājumi un ieguldījumi (32). Attiecībā uz nedzīvības apdrošināšanu Komisija iepriekš cita starpā apsvērusi transportlīdzekļu apdrošināšanu, apdrošināšanu pret ugunsgrēku, transporta, veselības, īpašuma, vispārējās civiltiesiskās atbildības, nelaimes gadījumu, tiesas, nelaimes gadījumu darba vietā un kredītu apdrošināšanu (33). Tomēr piedāvājuma apsvērumu dēļ tika noteikti plašāki produktu tirgi. Jautājumu par precīzu konkrēto produktu tirgus definīciju šajā lēmumā var atstāt neatrisinātu.

| (73) | Komisija iepriekš arī analizējusi apdrošināšanas produktu izplatīšanu un apstiprinājusi, ka attiecīgais tirgus vai nu nedzīvības, vai arī dzīvības apdrošināšanas izplatīšanai aptver visus ārējos (t. i., trešo personu vai nepiederošus) izplatīšanas kanālus, piemēram, brokerus, aģentus un citus starpniekus (34). Tomēr jautājumu par precīzu konkrēto produktu tirgus definīciju šajā lēmumā var atstāt neatrisinātu. |
| --- | --- |

(73)

Komisija iepriekš arī analizējusi apdrošināšanas produktu izplatīšanu un apstiprinājusi, ka attiecīgais tirgus vai nu nedzīvības, vai arī dzīvības apdrošināšanas izplatīšanai aptver visus ārējos (t. i., trešo personu vai nepiederošus) izplatīšanas kanālus, piemēram, brokerus, aģentus un citus starpniekus (34). Tomēr jautājumu par precīzu konkrēto produktu tirgus definīciju šajā lēmumā var atstāt neatrisinātu.

| (74) | Attiecībā uz ģeogrāfisko tirgu Komisija savos iepriekšējos lēmumos (35) definējusi, ka tirgus dzīvības apdrošināšanai pēc savas darbības jomas ir valsts mēroga tirgus, ko nosaka valsts izplatīšanas kanāli, izveidotā tirgus struktūra, fiskālie ierobežojumi un atšķirīgas regulējuma sistēmas. Tādu pašu pieeju izmantos konkrētajā gadījumā, un uzskatīs, ka ģeogrāfiskais tirgus ir visa Ungārija. |
| --- | --- |

(74)

Attiecībā uz ģeogrāfisko tirgu Komisija savos iepriekšējos lēmumos (35) definējusi, ka tirgus dzīvības apdrošināšanai pēc savas darbības jomas ir valsts mēroga tirgus, ko nosaka valsts izplatīšanas kanāli, izveidotā tirgus struktūra, fiskālie ierobežojumi un atšķirīgas regulējuma sistēmas. Tādu pašu pieeju izmantos konkrētajā gadījumā, un uzskatīs, ka ģeogrāfiskais tirgus ir visa Ungārija.

| (75) | Laikā starp 2007. un 2009. gadu Posta tirgus daļa bija mazāka par 5 % (36) dzīvības apdrošināšanas produktu tirgū un mazāka par 1 % (37) nedzīvības apdrošināšanas produktu tirgū. Šie skaitļi norāda, ka apdrošināšanas starpniecības tirgus daļa arī ir maza. |
| --- | --- |

(75)

Laikā starp 2007. un 2009. gadu Posta tirgus daļa bija mazāka par 5 % (36) dzīvības apdrošināšanas produktu tirgū un mazāka par 1 % (37) nedzīvības apdrošināšanas produktu tirgū. Šie skaitļi norāda, ka apdrošināšanas starpniecības tirgus daļa arī ir maza.

| (76) | Minētajā laika posmā pirmo triju konkurentu kombinētā tirgus daļa bija attiecīgi 52,29 %, 51,08 % un 50,1 % dzīvības apdrošināšanas produktu tirgū un attiecīgi 54,84 %, 52,56 % un 51,66 % nedzīvības apdrošināšanas produktu tirgū. |
| --- | --- |

(76)

Minētajā laika posmā pirmo triju konkurentu kombinētā tirgus daļa bija attiecīgi 52,29 %, 51,08 % un 50,1 % dzīvības apdrošināšanas produktu tirgū un attiecīgi 54,84 %, 52,56 % un 51,66 % nedzīvības apdrošināšanas produktu tirgū.

| (77) | Šī lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesību aktus, uzskata, ka šie faktori norāda uz konkurences tiešu ietekmi uz Posta darbību apdrošināšanas tirgū. |
| --- | --- |

(77)

Šī lēmuma vajadzībām un neskarot konkurences tiesību aktus, uzskata, ka šie faktori norāda uz konkurences tiešu ietekmi uz Posta darbību apdrošināšanas tirgū.

IV.   SECINĀJUMI

| (78) | Ņemot vērā 11.–77. apsvērumā izvērtētos faktorus, jāuzskata, ka Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta nosacījums par tiešu konkurenci Ungārijā ir izpildīts attiecībā uz šādiem pakalpojumiem:






  a) | pakalpojumiem, kas ļauj ieskaitīt skaidru naudu maksājumu kontā; |
| --- | --- | --- |

(78)

Ņemot vērā 11.–77. apsvērumā izvērtētos faktorus, jāuzskata, ka Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta nosacījums par tiešu konkurenci Ungārijā ir izpildīts attiecībā uz šādiem pakalpojumiem:

a)

pakalpojumiem, kas ļauj ieskaitīt skaidru naudu maksājumu kontā;

| b) | pakalpojumiem, kas ļauj izņemt skaidru naudu no maksājumu konta; |
| --- | --- |

b)

pakalpojumiem, kas ļauj izņemt skaidru naudu no maksājumu konta;

| c) | naudas pārvedumu pakalpojumiem; |
| --- | --- |

c)

naudas pārvedumu pakalpojumiem;

| d) | starpniecību saistībā ar norēķinu kontiem un saistītiem produktiem un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

d)

starpniecību saistībā ar norēķinu kontiem un saistītiem produktiem un pakalpojumiem;

| e) | kredītu starpniecību; |
| --- | --- |

e)

kredītu starpniecību;

| f) | starpniecību saistībā ar kredītiestāžu izdotām maksājumu kartēm un šādu karšu pieņemšanu; |
| --- | --- |

f)

starpniecību saistībā ar kredītiestāžu izdotām maksājumu kartēm un šādu karšu pieņemšanu;

| g) | starpniecība ieguldījumu veikšanā un īpaša nolūka uzkrājumu veidošanā citu iestāžu vārdā; |
| --- | --- |

g)

starpniecība ieguldījumu veikšanā un īpaša nolūka uzkrājumu veidošanā citu iestāžu vārdā;

| h) | starpniecību saistībā ar apdrošināšanas produktiem. |
| --- | --- |

h)

starpniecību saistībā ar apdrošināšanas produktiem.

| (79) | Tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2004/17/EK nav jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir tiesības slēgt līgumus, kas paredzēti, lai dotu tiesības Ungārijā sniegt 78. apsvērumā minētos pakalpojumus, ne arī tad, kad tiek organizēti projektu konkursi tādas darbības veikšanai Ungārijā. |
| --- | --- |

(79)

Tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2004/17/EK nav jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir tiesības slēgt līgumus, kas paredzēti, lai dotu tiesības Ungārijā sniegt 78. apsvērumā minētos pakalpojumus, ne arī tad, kad tiek organizēti projektu konkursi tādas darbības veikšanai Ungārijā.

| (80) | Posta veiktie finanšu pakalpojumi ir pasta pakalpojumu blakuspakalpojumi, kā noteikts Direktīvas 2004/17/EK 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Uz Posta veiktajiem pasta pakalpojumiem neattiecas šis pieprasījums piemērot atbrīvojumu, tādēļ arī turpmāk uz šīm darbībām attieksies Direktīvas 2004/17/EK noteikumi. Šajā saistībā jāatgādina, ka uz iepirkuma līgumiem, kas aptver vairākas darbības, attiecas Direktīvas 2004/17/EK 9. pants. Tas nozīmē: ja līgumslēdzējs ir iesaistīts “jauktā” iepirkumā, kas ir iepirkums, ko izmanto, lai atbalstītu gan tās darbības, kuras ir atbrīvotas no Direktīvas 2004/17/EK piemērošanas, gan tās, kuras nav atbrīvotas, ir jāņem vērā tās darbības, kuras paredzētas kā līguma galvenās darbības. Šāda jaukta iepirkuma gadījumā, ja mērķis galvenokārt ir atbalstīt pasta darbības, uz to attiecas Direktīvas 2004/17/EK noteikumi. Ja nav iespējams objektīvi noteikt, kura darbība paredzēta kā līguma galvenā darbība, līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas minēti Direktīvas 2004/17/EK 9. panta 2. un 3. punktā. |
| --- | --- |

(80)

Posta veiktie finanšu pakalpojumi ir pasta pakalpojumu blakuspakalpojumi, kā noteikts Direktīvas 2004/17/EK 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Uz Posta veiktajiem pasta pakalpojumiem neattiecas šis pieprasījums piemērot atbrīvojumu, tādēļ arī turpmāk uz šīm darbībām attieksies Direktīvas 2004/17/EK noteikumi. Šajā saistībā jāatgādina, ka uz iepirkuma līgumiem, kas aptver vairākas darbības, attiecas Direktīvas 2004/17/EK 9. pants. Tas nozīmē: ja līgumslēdzējs ir iesaistīts “jauktā” iepirkumā, kas ir iepirkums, ko izmanto, lai atbalstītu gan tās darbības, kuras ir atbrīvotas no Direktīvas 2004/17/EK piemērošanas, gan tās, kuras nav atbrīvotas, ir jāņem vērā tās darbības, kuras paredzētas kā līguma galvenās darbības. Šāda jaukta iepirkuma gadījumā, ja mērķis galvenokārt ir atbalstīt pasta darbības, uz to attiecas Direktīvas 2004/17/EK noteikumi. Ja nav iespējams objektīvi noteikt, kura darbība paredzēta kā līguma galvenā darbība, līguma slēgšanas tiesības piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas minēti Direktīvas 2004/17/EK 9. panta 2. un 3. punktā.

| (81) | Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija no 2011. gada jūlija līdz oktobrim, kā tā ir atspoguļota Magyar Posta un Ungārijas Konkurences iestādes iesniegtajā informācijā. Lēmumu var pārskatīt, ja būtiskas juridiskas vai faktiskas izmaiņas norādīs uz to, ka situācija vairs neatbilst Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta piemērošanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(81)

Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija no 2011. gada jūlija līdz oktobrim, kā tā ir atspoguļota Magyar Posta un Ungārijas Konkurences iestādes iesniegtajā informācijā. Lēmumu var pārskatīt, ja būtiskas juridiskas vai faktiskas izmaiņas norādīs uz to, ka situācija vairs neatbilst Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta piemērošanas nosacījumiem.

| (82) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Valsts līgumu padomdevēju komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(82)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Valsts līgumu padomdevēju komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīva 2004/17/EK neattiecas uz līgumslēdzēju piešķirtiem līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības Ungārijā sniegt šādus pakalpojumus:

| a) | pakalpojumus, kas ļauj ieskaitīt skaidru naudu maksājumu kontā; |
| --- | --- |

a)

pakalpojumus, kas ļauj ieskaitīt skaidru naudu maksājumu kontā;

| b) | pakalpojumus, kas ļauj izņemt skaidru naudu no maksājumu konta; |
| --- | --- |

b)

pakalpojumus, kas ļauj izņemt skaidru naudu no maksājumu konta;

| c) | naudas pārvedumu pakalpojumus; |
| --- | --- |

c)

naudas pārvedumu pakalpojumus;

| d) | starpniecību saistībā ar norēķinu kontiem un saistītiem produktiem un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

d)

starpniecību saistībā ar norēķinu kontiem un saistītiem produktiem un pakalpojumiem;

| e) | kredītu starpniecību; |
| --- | --- |

e)

kredītu starpniecību;

| f) | starpniecību saistībā ar kredītiestāžu izdotām maksājumu kartēm un šādu karšu pieņemšanu; |
| --- | --- |

f)

starpniecību saistībā ar kredītiestāžu izdotām maksājumu kartēm un šādu karšu pieņemšanu;

| g) | starpniecību ieguldījumu veikšanā un īpaša nolūka uzkrājumu veidošanā citu iestāžu vārdā; |
| --- | --- |

g)

starpniecību ieguldījumu veikšanā un īpaša nolūka uzkrājumu veidošanā citu iestāžu vārdā;

| h) | starpniecību saistībā ar apdrošināšanas produktiem. |
| --- | --- |

h)

starpniecību saistībā ar apdrošināšanas produktiem.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Ungārijas Republikai saskaņā ar Līgumiem.

Briselē, 2011. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Michel BARNIER

---

(1)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  Skatīt 11. lpp. pieprasījumā.

2

(3)  Piemēram, no maksājumu pakalpojumiem starptautisko maksājumu uzdevumu pasta pakalpojumus sniedz tikai 328 pasta nodaļas un Western Union naudas pārvedumu pakalpojumu, darbojoties kā starpnieki, piedāvā 1 024 pasta nodaļas. No pakalpojumiem, kurus sniedz citu iestāžu vārdā, Posta starpniecību saistībā ar kredītkartēm un ieguldījumiem obligācijās, kā arī dažus apdrošināšanas produktus piedāvā tikai 343 nodaļas, OTP Bank norēķinu kontu produktus privātpersonām un mikrouzņēmumiem piedāvā 244 pasta nodaļas, bet korporatīvo kreditēšanu piedāvā tikai 45 nodaļas.

3

Western Union

Posta

OTP Bank

(4)  Eiropas Centrālās bankas izdevums “Payment and Securities settlement systems in the European Union: non-euro area countries – Hungary” (Maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmas Eiropas Savienībā: valstis, kas nav eurozonas dalībnieces, – Ungārija), 2007. gada augusts.

4

Payment and Securities settlement systems in the European Union: non-euro area countries – Hungary

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīva 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK, OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.

5

(6)  GfK Hungaria izdevums “Internet banking continues to gain ground” (Internetbankas pakalpojumi turpina iesakņoties), 2010. gada 3. novembris, http://www.gfk.com/imperia/md/content/gfk_hungaria/pdf/press_h/2010/press_2010_11_03_h.pdf

6

GfK Hungaria

Internet banking continues to gain ground

(7)  Angļu valodā tiek izmantots termina Automated Teller Machine saīsinājums ATM.

7

Automated Teller Machine

ATM.

(8)  Attiecīgo tirgus daļu aprēķināja, ņemot vērā darījumu kopējo vērtību. Skatīt 34. lpp. pieprasījumā.

8

(9)  Skatīt 32. lpp. pieprasījumā.

9

(10)  Ungārijas centrālās bankas pētījums “Nothing is Free: a survey of the social costs of the main payment instruments in Hungary” (Nekas nav par velti: pētījums par galveno maksāšanas līdzekļu sociālajām izmaksām Ungārijā), autori Dr. Aniko Turjan, Eva Diveki, Eva Keszy-Harmath, Gergely Koczan, Kristof Takacs, publicēts 2011. gadā izdevumā Occasional Paper 93

10

Nothing is Free: a survey of the social costs of the main payment instruments in Hungary

Dr. Aniko Turjan

Eva Diveki

Eva Keszy-Harmath

Gergely Koczan

Kristof Takacs

Occasional Paper 93

(11)  Skatīt 35. un 36. lpp. pieprasījumā.

11

(12)  Angļu valodā tiek izmantots termina Point of Sale saīsinājums POS.

12

Point of Sale

POS.

(13)  Attiecīgo tirgus daļu aprēķināja, ņemot vērā darījumu kopējo vērtību. Skatīt 36. lpp. pieprasījumā.

13

(14)  Skatīt 35. un 36. lpp. pieprasījumā.

14

(15)  Lieta COMP/M.5384, BNP PARIBAS/FORTIS, 3. lpp.

15

COMP/M.5384, BNP PARIBAS/FORTIS

(16)  Lieta COMP/M.4844, Fortis:ABN AMRO Assets.

16

COMP/M.4844, Fortis:ABN AMRO Assets.

(17)  Lieta COMP/M.2225, FORTIS/ASR, 3. lpp., COMP/M.5075, Vienna Insurance Group/Erste Bank Versicherungssparte, un COMP/M.5384, BNP PARIBAS/FORTIS, 15. lpp.

17

COMP/M.2225, FORTIS/ASR

COMP/M.5075, Vienna Insurance Group/Erste Bank Versicherungssparte

COMP/M.5384, BNP PARIBAS/FORTIS

(18)  Switching in case of certain financial products for retail and small entrepreneurial clients – Sector Inquiry – final Report, 2009. gada 5. februāris, GVH (Ungārijas Konkurences iestāde). GVH veica minēto pētījumu par to, kā tiek mainīti bankas produkti, par laikposmu 2002.–2006. gads.

18

Switching in case of certain financial products for retail and small entrepreneurial clients – Sector Inquiry – final Report

GVH

GVH

(19)  Switching in case of certain financial products for retail and small entrepreneurial clients – Sector Inquiry – final Report, 2009. gada 5. februāris, GVH (Ungārijas Konkurences iestāde) un ar to saistītais pamatpētījums “Information and experience related to switching between banks”, klientu tirgus analīzes kopsavilkums, Millward Brown, 2006. gada septembris.

19

Switching in case of certain financial products for retail and small entrepreneurial clients – Sector Inquiry – final Report

GVH

Information and experience related to switching between banks

Millward Brown

(20)  Ipsos: Finanacial services, current account services, Summary of the survey of retail customers (Finanšu pakalpojumi, norēķinu konta pakalpojumi, privātpersonu un mikrouzņēmumu apkalpošanas darījumu klientu aptaujas kopsavilkums), 2009. gada janvāris.

20

Ipsos

Finanacial services, current account services, Summary of the survey of retail customers

(21)  Lieta COMP/M.4844, Fortis/ABN AMRO Assets.

21

/M.4844, Fortis/ABN AMRO Assets.

(22)  Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja 2011. gada 2. septembra vēstulē norādīto papildinformāciju.

22

(23)  Lieta COMP/M.5241, American Express/Fortis/Alpha Card.

23

COMP/M.5241, American Express/Fortis/Alpha Card.

(24)  Lieta COMP/M.3894, Unicredito/HVB; COMP/M.2567, Nordbanken/Postgirot; COMP/M.3740, Barclays Bank/Foerenngssparbanken/JV, COMP/M.4844, Fortis/ABN AMRO Assets, COMP/M.5241, American Express/Fortis/Alpha Card.

24

COMP/M.3894, Unicredito/HVB

COMP/M.2567, Nordbanken/Postgirot

COMP/M.3740, Barclays Bank/Foerenngssparbanken/JV

COMP/M.4844, Fortis/ABN AMRO Assets

COMP/M.5241, American Express/Fortis/Alpha Card.

(25)  GVH15.9.2011. sniegtā atbilde uz Komisijas 8.8.2011. vēstuli, kurā tā prasa sniegt informāciju.

25

GVH

(26)  Lieta COMP/M.3740, Barklays Bank/Foereningssparbanken/JV un COMP/M.2567, Nordbanken/Postgirot.

26

COMP/M.3740, Barklays Bank/Foereningssparbanken/JV

COMP/M.2567, Nordbanken/Postgirot

(27)  GVH15.9.2011. atbilde uz Komisijas 8.8.2011. vēstuli, kurā tika pieprasīta papildinformācija.

27

GVH

(28)  Lieta COMP/M.3894, Unicredito/HVB, COMP/M.5384, BNP Paribas/FORTIS.

28

COMP/M.3894, Unicredito/HVB

COMP/M.5384, BNP Paribas/FORTIS

(29)  Lieta COMP/M.2225, Fortis/ASR, COMP/M.1172, Fortis AG/Generale Bank.

29

COMP/M.2225, Fortis/ASR

COMP/M.1172, Fortis AG/Generale Bank.

(30)  Lieta COMP/M.4155, BNP Paribas/BNL.

30

COMP/M.4155, BNP Paribas/BNL

(31)  Lieta COMP/M.4284, AXA/Winterhur, COMP/M.5384, BNP Paribas/FORTIS.

31

COMP/M.4284, AXA/Winterhur

COMP/M.5384, BNP Paribas/FORTIS

(32)  Lieta COMP/4047, Aviva/Ark life, COMP/M.4284, Axa/Winterthur, COMP/M.4701, Generali/PPF Insurance Business.

32

COMP/4047, Aviva/Ark life

COMP/M.4284, Axa/Winterthur

COMP/M.4701, Generali/PPF Insurance Business

(33)  Lieta COMP/M.4284, Axa/Winterthur, COMP/M.4701, Generali/PPF Insurance Business, COMP/M.2676, Sampo/Vama/IF Holding/JV.

33

COMP/M.4284, Axa/Winterthur

COMP/M.4701, Generali/PPF Insurance Business

COMP/M.2676, Sampo/Vama/IF Holding/JV

(34)  Lieta COMP/M.4284, AXA/Winterthur, COMP/M.4844, Fortis/ABN AMRO Assets.

34

COMP/M.4284, AXA/Winterthur

COMP/M.4844, Fortis/ABN AMRO Assets

(35)  Lieta COMP/M.5075, Vienna Insurance Group/Erste Bank Versicherungssparte, COMP/M.4844, Fortis/ABN AMRO Assets.

35

COMP/M.5075, Vienna Insurance Group/Erste Bank Versicherungssparte

COMP/M.4844, Fortis/ABN AMRO Assets

(36)  Tirgus daļu aprēķina, pamatojoties uz prēmiju ieņēmumiem.

36

(37)  Sk. 36. zemsvītras piezīmi.

37

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/86 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/86

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 19. decembris),

ar ko konkrētas personas atbrīvo no tā antidempinga maksājuma attiecināšanas uz konkrētām velosipēdu daļām, kurš ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2474/93 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdiem, un ar ko atceļ saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 88/97 konkrētām personām piešķirto atļauju atlikt tā antidempinga maksājuma samaksu, kurš attiecināts uz konkrētām Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu daļām, un ar ko atsauc atbrīvojumu no minētā maksājuma

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9473)

(2011/876/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”),

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 71/97 (2) (“paplašināšanas regula”), ar ko Padomes Regulā (EEK) Nr. 2474/93 (3) noteikto galīgo antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdiem attiecina arī uz dažu velosipēdu daļu importu no Ķīnas Tautas Republikas, kā arī iekasē paplašināto maksājumu šādam importam, kas reģistrēts atbilstoši Komisijas Regulai (EK) Nr. 703/96 (4),

ņemot vērā Komisijas Regulu (EK) Nr. 88/97 (5) (“atbrīvojuma regula”), ar ko atļauj atbrīvojumu no ar Regulu (EK) Nr. 71/97 uzliktā un ar Regulu (EEK) Nr. 2474/93 paplašinātā antidempinga maksājuma noteiktu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēda daļu importam, un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

| (1) | Pēc atbrīvojuma regulas stāšanās spēkā vairāki velosipēdu montētāji saskaņā ar atbrīvojuma regulas 3. pantu iesniedza pieprasījumus par atbrīvojumu no antidempinga maksājuma, kas ar Regulu (EK) Nr. 71/97 (“paplašinātais antidempinga maksājums”) attiecināts arī uz konkrētu velosipēdu daļu importu no Ķīnas Tautas Republikas. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī secīgi publicēja velosipēdu montētāju sarakstus (6), kuriem paplašinātā antidempinga maksājuma samaksa par laišanai brīvā apgrozībā deklarēto svarīgāko velosipēdu daļu importu tika atlikta saskaņā ar atbrīvojuma regulas 5. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(1)

Pēc atbrīvojuma regulas stāšanās spēkā vairāki velosipēdu montētāji saskaņā ar atbrīvojuma regulas 3. pantu iesniedza pieprasījumus par atbrīvojumu no antidempinga maksājuma, kas ar Regulu (EK) Nr. 71/97 (“paplašinātais antidempinga maksājums”) attiecināts arī uz konkrētu velosipēdu daļu importu no Ķīnas Tautas Republikas. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī secīgi publicēja velosipēdu montētāju sarakstus (6), kuriem paplašinātā antidempinga maksājuma samaksa par laišanai brīvā apgrozībā deklarēto svarīgāko velosipēdu daļu importu tika atlikta saskaņā ar atbrīvojuma regulas 5. panta 1. punktu.

| (2) | Pēc tam, kad bija publicēts pēdējais pārbaudāmo personu saraksts (7), tika izvēlēts galvenais pārbaudes periods. Šis periods ir no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. jūlijam. Tika pieprasīta arī papildu informācija par 2009. un 2010. gadu. Visām pārbaudāmajām personām nosūtīja anketas, kurās pieprasīja informāciju par montāžas procesiem, kas veikti attiecīgajā pārbaudes periodā. |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad bija publicēts pēdējais pārbaudāmo personu saraksts (7), tika izvēlēts galvenais pārbaudes periods. Šis periods ir no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. jūlijam. Tika pieprasīta arī papildu informācija par 2009. un 2010. gadu. Visām pārbaudāmajām personām nosūtīja anketas, kurās pieprasīja informāciju par montāžas procesiem, kas veikti attiecīgajā pārbaudes periodā.

| (3) | Komisija bija informēta arī par viena tāda uzņēmuma likvidēšanu, kas bija atbrīvots no paplašinātā antidempinga maksājuma par velosipēdu daļām. Turklāt viens uzņēmums informēja Komisiju par to, ka tas ir apturējis montāžas procesus. |
| --- | --- |

(3)

Komisija bija informēta arī par viena tāda uzņēmuma likvidēšanu, kas bija atbrīvots no paplašinātā antidempinga maksājuma par velosipēdu daļām. Turklāt viens uzņēmums informēja Komisiju par to, ka tas ir apturējis montāžas procesus.

A.   PIEPRASĪJUMI PAR ATBRĪVOJUMU NO MAKSĀJUMA, PAR KURU IEPRIEKŠ PIEŠĶIRTA ATĻAUJA ATLIKT SAMAKSU

A.1.   Pieņemami pieprasījumi par atbrīvojumu

| (4) | Komisija no 1. tabulā minētajām personām saņēma visu pieprasīto informāciju, kas bija vajadzīga, lai noteiktu šo personu pieprasījumu pieņemamību. Šīm personām jau bija piešķirta atļauja atlikt maksājuma samaksu no dienas, kad Komisija ir saņēmusi pirmo pilnīgo pieprasījumu. Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija konstatēja, ka 1. tabulā minēto personu pieprasījumi ir pieņemami saskaņā ar atbrīvojuma regulas 4. panta 1. punktu.

  1.   tabula









  Nosaukums | Adrese | Valsts | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Blue Factory Team S.L. | CL Torres y Villaroel 6, Elche Parque Industrial, 03320 Alicante | Spānija | A984 |
| CODE X Sp. z o.o. | Olszanka 109, 33-386 Podegrodzie | Polija | A966 |
| JETLANE SAS (sākotnēji JET’LEAN SAS) | 4, boulevard de Mons, 59650 Villeneuve-d’Ascq | Francija | A968 |
| Kwasny & Diekhöner GmbH | Herforder Strasse 331, 33609 Bielefeld | Vācija | A993 |
| Maxtec Ltd | 1 Golyamokonarsko shose Str., 4204 Tsaratsovo, Plovdiv | Bulgārija | A991 |
| Metelli di Staffoni Mario & C.S.A.S. | Via Trento 68, 25030 Trenzano (BS) | Itālija | A979 |
| Müller GmbH | Riedlerweg 7, 8054 Graz | Austrija | A978 (sākotnēji A977) |
| Unicykel AB | Aröds Industriväg 14, 422 43 Hisings Backa | Zviedrija | A967 |

(4)

Komisija no 1. tabulā minētajām personām saņēma visu pieprasīto informāciju, kas bija vajadzīga, lai noteiktu šo personu pieprasījumu pieņemamību. Šīm personām jau bija piešķirta atļauja atlikt maksājuma samaksu no dienas, kad Komisija ir saņēmusi pirmo pilnīgo pieprasījumu. Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija konstatēja, ka 1. tabulā minēto personu pieprasījumi ir pieņemami saskaņā ar atbrīvojuma regulas 4. panta 1. punktu.

1.   tabula

Nosaukums

Adrese

Valsts

Taric papildu kods

Blue Factory Team S.L.

CL Torres y Villaroel 6, Elche Parque Industrial, 03320 Alicante

Spānija

A984

CODE X Sp. z o.o.

Olszanka 109, 33-386 Podegrodzie

Polija

A966

JETLANE SAS (sākotnēji JET’LEAN SAS)

4, boulevard de Mons, 59650 Villeneuve-d’Ascq

Francija

A968

Kwasny & Diekhöner GmbH

Herforder Strasse 331, 33609 Bielefeld

Vācija

A993

Maxtec Ltd

1 Golyamokonarsko shose Str., 4204 Tsaratsovo, Plovdiv

Bulgārija

A991

Metelli di Staffoni Mario & C.S.A.S.

Via Trento 68, 25030 Trenzano (BS)

Itālija

A979

Müller GmbH

Riedlerweg 7, 8054 Graz

Austrija

A978 (sākotnēji A977)

Unicykel AB

Aröds Industriväg 14, 422 43 Hisings Backa

Zviedrija

A967

| (5) | Pārbaudē tika konstatēts, ka visu pieprasījuma iesniedzēju velosipēdu montāžas procesos izmantoto ĶTR izcelsmes daļu vērtība bija zemāka par 60 % no minētajos procesos izmantoto velosipēdu daļu kopējās vērtības. Tādēļ tās neietilpst pamatregulas 13. panta 2. punkta darbības jomā. |
| --- | --- |

(5)

Pārbaudē tika konstatēts, ka visu pieprasījuma iesniedzēju velosipēdu montāžas procesos izmantoto ĶTR izcelsmes daļu vērtība bija zemāka par 60 % no minētajos procesos izmantoto velosipēdu daļu kopējās vērtības. Tādēļ tās neietilpst pamatregulas 13. panta 2. punkta darbības jomā.

| (6) | Šā iemesla dēļ un saskaņā ar atbrīvojuma regulas 7. panta 1. punktu personas, kas minētas 1. tabulā, būtu jāatbrīvo no paplašinātā antidempinga maksājuma. |
| --- | --- |

(6)

Šā iemesla dēļ un saskaņā ar atbrīvojuma regulas 7. panta 1. punktu personas, kas minētas 1. tabulā, būtu jāatbrīvo no paplašinātā antidempinga maksājuma.

| (7) | Saskaņā ar atbrīvojuma regulas 7. panta 2. punktu 1. tabulā minēto personu atbrīvojumam no paplašinātā antidempinga maksājuma būtu jāsāk darboties no šo personu pieprasījumu saņemšanas dienas. Turklāt no dienas, kad saņemti atbrīvojuma pieprasījumi, šo personu muitas parāds attiecībā uz paplašināto antidempinga maksājumu uzskatāms par anulētu. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar atbrīvojuma regulas 7. panta 2. punktu 1. tabulā minēto personu atbrīvojumam no paplašinātā antidempinga maksājuma būtu jāsāk darboties no šo personu pieprasījumu saņemšanas dienas. Turklāt no dienas, kad saņemti atbrīvojuma pieprasījumi, šo personu muitas parāds attiecībā uz paplašināto antidempinga maksājumu uzskatāms par anulētu.

| (8) | Pārbaudes procedūras laikā uzņēmums Code X Sp. z o.o. mainīja adresi. Uzņēmumam piešķīra atļauju atlikt samaksu, norādot adresi ul. Królewska 16, 00-103 Warszawa , Polija. Atlikšanas periodā uzņēmuma adrese tika mainīta uz Olszanka 109, 33-386 Podegrodzie , Polija. Adreses maiņa neietekmē sākotnējo atlikšanas pieprasījumu vai lēmumu par atbrīvojumu. |
| --- | --- |

(8)

Pārbaudes procedūras laikā uzņēmums Code X Sp. z o.o. mainīja adresi. Uzņēmumam piešķīra atļauju atlikt samaksu, norādot adresi ul. Królewska 16, 00-103 Warszawa , Polija. Atlikšanas periodā uzņēmuma adrese tika mainīta uz Olszanka 109, 33-386 Podegrodzie , Polija. Adreses maiņa neietekmē sākotnējo atlikšanas pieprasījumu vai lēmumu par atbrīvojumu.

| (9) | Pārbaudes procedūras laikā uzņēmums JETLANE SAS mainīja nosaukumu. Uzņēmumam sākotnēji piešķīra atļauju atlikt samaksu, norādot nosaukumu JET’LEAN SAS. Atlikšanas periodā uzņēmums mainīja savu nosaukumu uz JETLANE SAS. Adreses maiņa neietekmē sākotnējo atlikšanas pieprasījumu vai lēmumu par atbrīvojumu. |
| --- | --- |

(9)

Pārbaudes procedūras laikā uzņēmums JETLANE SAS mainīja nosaukumu. Uzņēmumam sākotnēji piešķīra atļauju atlikt samaksu, norādot nosaukumu JET’LEAN SAS. Atlikšanas periodā uzņēmums mainīja savu nosaukumu uz JETLANE SAS. Adreses maiņa neietekmē sākotnējo atlikšanas pieprasījumu vai lēmumu par atbrīvojumu.

| (10) | Uzņēmumam Müller GmbH sākotnēji piešķirtais Taric papildu kods A977 kļūdaini tika piešķirts divreiz, un to vajadzēja atsaukt. Uzņēmumam 2010. gada 3. jūnijā piešķīra Taric papildu kodu A978. Šī koda maiņa neietekmē sākotnējo atlikšanas pieprasījumu vai lēmumu par atbrīvojumu. |
| --- | --- |

(10)

Uzņēmumam Müller GmbH sākotnēji piešķirtais Taric papildu kods A977 kļūdaini tika piešķirts divreiz, un to vajadzēja atsaukt. Uzņēmumam 2010. gada 3. jūnijā piešķīra Taric papildu kodu A978. Šī koda maiņa neietekmē sākotnējo atlikšanas pieprasījumu vai lēmumu par atbrīvojumu.

A.2.   Noraidītie pieprasījumi par atbrīvojumu

| (11) | Šā apsvēruma 2. tabulā minētā persona iesniedza arī pieprasījumu par atbrīvojumu no paplašinātā antidempinga maksājuma.

  2.   tabula









  Nosaukums | Adrese | Valsts | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bikeworks AC GmbH | Ernst-Abbe-Strasse 28, 52249 Eschweiler | Vācija | A980 |

(11)

Šā apsvēruma 2. tabulā minētā persona iesniedza arī pieprasījumu par atbrīvojumu no paplašinātā antidempinga maksājuma.

2.   tabula

Nosaukums

Adrese

Valsts

Taric papildu kods

Bikeworks AC GmbH

Ernst-Abbe-Strasse 28, 52249 Eschweiler

Vācija

A980

| (12) | Attiecīgā persona montēja velosipēdus kā apakšuzņēmējs un ne savā vārdā. Uzņēmums neiegādājās daļas, un nebija iespējams novērtēt, vai montāžas procesi atbilst atbrīvojuma regulas 7. panta 1. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(12)

Attiecīgā persona montēja velosipēdus kā apakšuzņēmējs un ne savā vārdā. Uzņēmums neiegādājās daļas, un nebija iespējams novērtēt, vai montāžas procesi atbilst atbrīvojuma regulas 7. panta 1. punkta nosacījumiem.

| (13) | Tādēļ Komisijai saskaņā ar atbrīvojuma regulas 7. panta 3. punktu ir jānoraida uzņēmuma pieprasījums. Ņemot vērā iepriekš minēto, ir jāatceļ atbrīvojuma regulas 5. pantā minētā atļauja atlikt paplašinātā antidempinga maksājuma samaksu un paplašinātais antidempinga maksājums jāiekasē no dienas, kad saņemts šīs personas pieprasījums, proti, dienas, kad stājās spēkā atļauja atlikt maksājuma samaksu. |
| --- | --- |

(13)

Tādēļ Komisijai saskaņā ar atbrīvojuma regulas 7. panta 3. punktu ir jānoraida uzņēmuma pieprasījums. Ņemot vērā iepriekš minēto, ir jāatceļ atbrīvojuma regulas 5. pantā minētā atļauja atlikt paplašinātā antidempinga maksājuma samaksu un paplašinātais antidempinga maksājums jāiekasē no dienas, kad saņemts šīs personas pieprasījums, proti, dienas, kad stājās spēkā atļauja atlikt maksājuma samaksu.

A.3.   Atsaukšana

| (14) | Attiecībā uz personām, kuras norādītas 3. tabulā, atbrīvojums būtu jāatsauc.

  3.   tabula









  Nosaukums | Adrese | Valsts | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bicicletas de Alava SL | C/Arcacha 1, 01006 Vitoria | Spānija | 8963 |
| Fundador-Sociedade Importadora de Sangalhos, Lda. | Apartado, 26, P-3781-908 Sangalhos | Portugāle | 8244 |

(14)

Attiecībā uz personām, kuras norādītas 3. tabulā, atbrīvojums būtu jāatsauc.

3.   tabula

Nosaukums

Adrese

Valsts

Taric papildu kods

Bicicletas de Alava SL

C/Arcacha 1, 01006 Vitoria

Spānija

8963

Fundador-Sociedade Importadora de Sangalhos, Lda.

Apartado, 26, P-3781-908 Sangalhos

Portugāle

8244

| (15) | Šīs personas bija atbrīvotas no paplašinātā antidempinga maksājuma par velosipēdu daļām. Viena persona tagad ir informējusi Komisijas dienestus par to, ka ir apturējusi montāžas procesus. Pēc izmeklēšanas Portugāles tiesa informēja Komisijas dienestus, ka otra minētā persona ir likvidēta. Attiecībā uz abām personām atbrīvojums būtu jāatsauc. |
| --- | --- |

(15)

Šīs personas bija atbrīvotas no paplašinātā antidempinga maksājuma par velosipēdu daļām. Viena persona tagad ir informējusi Komisijas dienestus par to, ka ir apturējusi montāžas procesus. Pēc izmeklēšanas Portugāles tiesa informēja Komisijas dienestus, ka otra minētā persona ir likvidēta. Attiecībā uz abām personām atbrīvojums būtu jāatsauc.

B.   PIEPRASĪJUMI PAR ATBRĪVOJUMU NO MAKSĀJUMA, PAR KURU IEPRIEKŠ NETIKA PIEŠĶIRTA ATĻAUJA ATLIKT SAMAKSU

B.1.   Nepieņemami pieprasījumi par atbrīvojumu

| (16) | Arī 4. tabulā minētās personas iesniedza pieprasījumus par atbrīvojumu no paplašinātā antidempinga maksājuma.

  4.   tabula








  Nosaukums | Adrese | Valsts |
| --- | --- | --- | --- |
| Apollo Electric Bikes B.V. | Leemstraat 6, 4705 RH Roosendaal | Nīderlande |
| IN CYCLES, Montagem e Comércio de Bicicletas Lda. | Zona Industrial de Oiã, Lote A e B, Apartado 175, 3770-059 Oiã | Portugāle |
| Kleinebenne GmbH | Hansastrasse 22, 33818 Leopoldshöhe | Vācija |
| MOBIKY-TECH | 675, Promenade des Ports, 50000 Saint-Lô | Francija |
| MOVITEC SRL | Jud. Brasov, Aeroportului Street 2, 507075 Ghimbav | Rumānija |
| Sun Baby Jacek Gabruś | ul. Jana Styki 12, 64-920 Piła | Polija |
| TORPADO S.R.L. | Viale Enzo Ferrari 11, 30014 Cavarzere (VE) | Itālija |

(16)

Arī 4. tabulā minētās personas iesniedza pieprasījumus par atbrīvojumu no paplašinātā antidempinga maksājuma.

4.   tabula

Nosaukums

Adrese

Valsts

Apollo Electric Bikes B.V.

Leemstraat 6, 4705 RH Roosendaal

Nīderlande

IN CYCLES, Montagem e Comércio de Bicicletas Lda.

Zona Industrial de Oiã, Lote A e B, Apartado 175, 3770-059 Oiã

Portugāle

Kleinebenne GmbH

Hansastrasse 22, 33818 Leopoldshöhe

Vācija

MOBIKY-TECH

675, Promenade des Ports, 50000 Saint-Lô

Francija

MOVITEC SRL

Jud. Brasov, Aeroportului Street 2, 507075 Ghimbav

Rumānija

Sun Baby Jacek Gabruś

ul. Jana Styki 12, 64-920 Piła

Polija

TORPADO S.R.L.

Viale Enzo Ferrari 11, 30014 Cavarzere (VE)

Itālija

| (17) | Viena no šīm personām ir elektrisko velosipēdu montētāja, kuras importam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 71/97 nepiemēro antidempinga maksājumu par velosipēdu daļām. Šī persona nevar saņemt atbrīvojumu. Dažām personām piegādātās velosipēdu ražošanai paredzētās daļas, uz ko attiecas pasākumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 71/97, atbilst de minimis robežvērtībai – ne vairāk kā 300 vienības mēnesī, kā noteikts atbrīvojuma regulas 14. panta c) punktā. Tādējādi šīs personas neatbilda atbrīvojuma regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem, un tām nevarēja piešķirt atbrīvojumu. Dažas citas personas vēl nebija sākušas ražot velosipēdus, un tāpēc tām nevarēja piešķirt atļauju atlikt samaksu. |
| --- | --- |

(17)

Viena no šīm personām ir elektrisko velosipēdu montētāja, kuras importam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 71/97 nepiemēro antidempinga maksājumu par velosipēdu daļām. Šī persona nevar saņemt atbrīvojumu. Dažām personām piegādātās velosipēdu ražošanai paredzētās daļas, uz ko attiecas pasākumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 71/97, atbilst de minimis robežvērtībai – ne vairāk kā 300 vienības mēnesī, kā noteikts atbrīvojuma regulas 14. panta c) punktā. Tādējādi šīs personas neatbilda atbrīvojuma regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem, un tām nevarēja piešķirt atbrīvojumu. Dažas citas personas vēl nebija sākušas ražot velosipēdus, un tāpēc tām nevarēja piešķirt atļauju atlikt samaksu.

| (18) | Visi 1.–4. tabulā minētie uzņēmumi tika informēti, un tiem tika dota iespēja iesniegt piezīmes. Netika saņemtas tādas piezīmes, kas spētu grozīt šajā lēmumā izklāstītos secinājumus, |
| --- | --- |

(18)

Visi 1.–4. tabulā minētie uzņēmumi tika informēti, un tiem tika dota iespēja iesniegt piezīmes. Netika saņemtas tādas piezīmes, kas spētu grozīt šajā lēmumā izklāstītos secinājumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo turpmāk minētajā 1. tabulā norādītās personas atbrīvo no tā galīgā antidempinga maksājuma attiecināšanas uz konkrētu velosipēdu daļu importu, kurš ar Regulu (EEK) Nr. 2474/93 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdiem, pēdējo reizi grozīts un paturēts spēkā ar Regulu (EK) Nr. 1095/2005.

Atbrīvojums attiecībā uz katru personu stājas spēkā no attiecīgās dienas, kas norādīta slejā “Spēkā stāšanās datums”.

1.   tabula

No maksājuma atbrīvojamo personu saraksts

| Nosaukums | Adrese | Valsts | Atbrīvojums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 88/97 | Spēkā stāšanās datums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Blue Factory Team S.L. | CL Torres y Villaroel 6, Elche Parque Industrial, 03320 Alicante | Spānija | 7. pants | 16.7.2010. | A984 |
| CODE X Sp. z o.o. | Olszanka 109, 33-386 Podegrodzie (sākotnēji ul. Królewska 16, 00-103 Warszawa) | Polija | 7. pants | 22.1.2010. | A966 |
| JETLANE SAS (sākotnēji JET’LEAN SAS) | 4, boulevard de Mons, 59650 Villeneuve-d’Ascq | Francija | 7. pants | 18.2.2010. | A968 |
| Kwasny & Diekhöner GmbH | Herforder Strasse 331, 33609 Bielefeld | Vācija | 7. pants | 5.7.2011. | A993 |
| Maxtec Ltd | 1 Golyamokonarsko shose Str., 4204 Tsaratsovo, Plovdiv | Bulgārija | 7. pants | 15.10.2010. | A991 |
| Metelli di Staffoni Mario & C.S.A.S. | Via Trento 68, 25030 Trenzano (BS) | Itālija | 7. pants | 13.4.2010. | A979 |
| Müller GmbH | Riedlerweg 7, 8054 Graz | Austrija | 7. pants | 30.3.2010. | A978 (sākotnēji A977) |
| Unicykel AB | Aröds Industriväg 14, 422 43 Hisings Backa | Zviedrija | 7. pants | 11.1.2010. | A967 |

Nosaukums

Adrese

Valsts

Atbrīvojums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 88/97

Spēkā stāšanās datums

Taric papildu kods

Blue Factory Team S.L.

CL Torres y Villaroel 6, Elche Parque Industrial, 03320 Alicante

Spānija

7. pants

16.7.2010.

A984

CODE X Sp. z o.o.

Olszanka 109, 33-386 Podegrodzie (sākotnēji ul. Królewska 16, 00-103 Warszawa)

Polija

7. pants

22.1.2010.

A966

JETLANE SAS (sākotnēji JET’LEAN SAS)

4, boulevard de Mons, 59650 Villeneuve-d’Ascq

Francija

7. pants

18.2.2010.

A968

Kwasny & Diekhöner GmbH

Herforder Strasse 331, 33609 Bielefeld

Vācija

7. pants

5.7.2011.

A993

Maxtec Ltd

1 Golyamokonarsko shose Str., 4204 Tsaratsovo, Plovdiv

Bulgārija

7. pants

15.10.2010.

A991

Metelli di Staffoni Mario & C.S.A.S.

Via Trento 68, 25030 Trenzano (BS)

Itālija

7. pants

13.4.2010.

A979

Müller GmbH

Riedlerweg 7, 8054 Graz

Austrija

7. pants

30.3.2010.

A978 (sākotnēji A977)

Unicykel AB

Aröds Industriväg 14, 422 43 Hisings Backa

Zviedrija

7. pants

11.1.2010.

A967

2. pants

Ar šo tiek noraidīts pieprasījums par atbrīvojumu no paplašinātā antidempinga maksājuma, kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 88/97 3. pantu iesniegusi turpmāk 2. tabulā minētā persona.

Ar šo attiecīgajai personai atļauja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 88/97 5. pantu atlikt paplašinātā antidempinga maksājuma samaksu tiek atcelta no attiecīgās dienas, kas norādīta slejā “Spēkā stāšanās datums”.

2.   tabula

To personu saraksts, kam atceļama atļauja atlikt maksājuma samaksu

| Nosaukums | Adrese | Valsts | Atlikšana saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 88/97 | Spēkā stāšanās datums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bikeworks AC GmbH | Ernst-Abbe-Strasse 28, 52249 Eschweiler | Vācija | 5. pants | 11.6.2010. | A980 |

Nosaukums

Adrese

Valsts

Atlikšana saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 88/97

Spēkā stāšanās datums

Taric papildu kods

Bikeworks AC GmbH

Ernst-Abbe-Strasse 28, 52249 Eschweiler

Vācija

5. pants

11.6.2010.

A980

3. pants

Ar šo atsauc atbrīvojumus no paplašinātā antidempinga maksājuma saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 88/97 7. pantu attiecībā uz 3. tabulā norādītajām personām saskaņā ar atbrīvojuma regulas 10. pantu.

Ar šo attiecībā uz iesaistītajām personām no attiecīgā datuma, kas norādīts slejā “Spēkā stāšanās datums”, tiek atcelts atbrīvojums no paplašinātā antidempinga maksājuma.

3.   tabula

Personu saraksts, kurām atceļ atbrīvojumu

| Nosaukums | Adrese | Valsts | Atbrīvojums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 88/97 | Spēkā stāšanās datums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bicicletas de Alava SL | C/Arcacha 1, 01006 Vitoria | Spānija | 7. pants | Viena diena pēc šā lēmuma publicēšanas | 8963 |
| Fundador-Sociedade Importadora de Sangalhos, Lda. | Apartado, 26, P-3781-908 Sangalhos | Portugāle | 7. pants | Viena diena pēc šā lēmuma publicēšanas | 8244 |

Nosaukums

Adrese

Valsts

Atbrīvojums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 88/97

Spēkā stāšanās datums

Taric papildu kods

Bicicletas de Alava SL

C/Arcacha 1, 01006 Vitoria

Spānija

7. pants

Viena diena pēc šā lēmuma publicēšanas

8963

Fundador-Sociedade Importadora de Sangalhos, Lda.

Apartado, 26, P-3781-908 Sangalhos

Portugāle

7. pants

Viena diena pēc šā lēmuma publicēšanas

8244

4. pants

Ar šo tiek noraidīti pieprasījumi atbrīvot no paplašinātā antidempinga maksājuma, ko iesniegušas 4. tabulā norādītās personas.

4.   tabula

Personu saraksts, kuru pieprasījumi par atbrīvojumu no maksājuma ir noraidīti

| Nosaukums | Adrese | Valsts |
| --- | --- | --- |
| Apollo Electric Bikes B.V. | Leemstraat 6, 4705 RH Roosendaal | Nīderlande |
| IN CYCLES, Montagem e Comércio de Bicicletas Lda. | Zona Industrial de Oiã, Lote A e B, Apartado 175, 3770-059 Oiã | Portugāle |
| Kleinebenne GmbH | Hansastrasse 22, 33818 Leopoldshöhe | Vācija |
| MOBIKY-TECH | 675, Promenade des Ports, 50000 Saint-Lô | Francija |
| MOVITEC SRL | Jud. Brasov, Aeroportului Street 2, 507075 Ghimbav | Rumānija |
| Sun Baby Jacek Gabruś | ul. Jana Styki 12, 64-920 Piła | Polija |
| TORPADO S.R.L. | Viale Enzo Ferrari 11, 30014 Cavarzere (VE) | Itālija |

Nosaukums

Adrese

Valsts

Apollo Electric Bikes B.V.

Leemstraat 6, 4705 RH Roosendaal

Nīderlande

IN CYCLES, Montagem e Comércio de Bicicletas Lda.

Zona Industrial de Oiã, Lote A e B, Apartado 175, 3770-059 Oiã

Portugāle

Kleinebenne GmbH

Hansastrasse 22, 33818 Leopoldshöhe

Vācija

MOBIKY-TECH

675, Promenade des Ports, 50000 Saint-Lô

Francija

MOVITEC SRL

Jud. Brasov, Aeroportului Street 2, 507075 Ghimbav

Rumānija

Sun Baby Jacek Gabruś

ul. Jana Styki 12, 64-920 Piła

Polija

TORPADO S.R.L.

Viale Enzo Ferrari 11, 30014 Cavarzere (VE)

Itālija

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm un 1., 2., 3. un 4. pantā minētajām personām. Tas ir publicēts arī Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2011. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karel DE GUCHT

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 16, 18.1.1997., 55. lpp.

2

(3)  OV L 228, 9.9.1993., 1. lpp. Regula, kuru patur spēkā ar Regulu (EK) Nr. 1524/2000 (OV L 175, 14.7.2000., 39. lpp.) un kura grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1095/2005 (OV L 183, 14.7.2005., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 98, 19.4.1996., 3. lpp.

4

(5)  OV L 17, 21.1.1997., 17. lpp.

5

(6)  OV C 45, 13.2.1997., 3. lpp., OV C 112, 10.4.1997., 9. lpp., OV C 220, 19.7.1997., 6. lpp., OV C 378, 13.12.1997., 2. lpp., OV C 217, 11.7.1998., 9. lpp., OV C 37, 11.2.1999., 3. lpp., OV C 186, 2.7.1999., 6. lpp., OV C 216, 28.7.2000., 8. lpp., OV C 170, 14.6.2001., 5. lpp., OV C 103, 30.4.2002., 2. lpp., OV C 35, 14.2.2003., 3. lpp., OV C 43, 22.2.2003., 5. lpp., OV C 54, 2.3.2004., 2. lpp., OV C 299, 4.12.2004., 4. lpp., OV L 17, 21.1.2006., 16. lpp., OV L 313, 14.11.2006., 5. lpp., OV L 81, 20.3.2008., 73. lpp., OV C 310, 5.12.2008., 19. lpp., OV L 19, 23.1.2009., 62. lpp., OV L 314, 1.12.2009., 106. lpp., OV L 136, 24.5.2011., 99. lpp.

6

(7)  OV L 136, 24.5.2011., 99. lpp.

7

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/91 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/91

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 19. decembris)

par saskaņotu efektivitātes atskaites vērtību noteikšanu atsevišķai elektroenerģijas un siltuma ražošanai, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/8/EK, un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2007/74/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9523)

(2011/877/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīvu 2004/8/EK par tādas koģenerācijas veicināšanu, kas balstīta uz lietderīgā siltuma pieprasījumu iekšējā enerģijas tirgū, un ar kuru groza Direktīvu 92/42/EEK (1), un jo īpaši tās 4. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 2004/8/EK Komisija Lēmumā 2007/74/EK (2) noteica saskaņotas efektivitātes atskaites vērtības atsevišķai elektroenerģijas un siltuma ražošanai, kas sastāv no vairākām vērtībām, kuras savstarpēji atšķir būtiski faktori, tai skaitā iekārtas izlaides gads un kurināmā veidi. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 2004/8/EK Komisija Lēmumā 2007/74/EK (2) noteica saskaņotas efektivitātes atskaites vērtības atsevišķai elektroenerģijas un siltuma ražošanai, kas sastāv no vairākām vērtībām, kuras savstarpēji atšķir būtiski faktori, tai skaitā iekārtas izlaides gads un kurināmā veidi.

| (2) | Komisijai saskaņotās efektivitātes atskaites vērtības atsevišķai elektroenerģijas un siltuma ražošanai pirmo reizi jāpārskata 2011. gada 21. februārī un pēc tam ik pēc četriem gadiem, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību un izmaiņas enerģijas avotu sadalījumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijai saskaņotās efektivitātes atskaites vērtības atsevišķai elektroenerģijas un siltuma ražošanai pirmo reizi jāpārskata 2011. gada 21. februārī un pēc tam ik pēc četriem gadiem, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību un izmaiņas enerģijas avotu sadalījumā.

| (3) | Komisija ir pārskatījusi saskaņotās efektivitātes atskaites vērtības atsevišķai elektroenerģijas un siltuma ražošanai, ņemot vērā dalībvalstu sniegtos datus par ekspluatāciju reālos apstākļos. Labāko pieejamo un ekonomiski pamatoto tehnoloģiju attīstība laikposmā no 2006. līdz 2011. gadam, kas aplūkota pārskatā, liecina, ka attiecībā uz saskaņotām efektivitātes atskaites vērtībām atsevišķai elektroenerģijas un siltuma ražošanai Lēmumā 2007/74/EK paredzētais nošķīrums attiecībā uz koģenerācijas stacijām nav jāsaglabā stacijām, kas tika uzbūvētas pēc 2006. gada 1. janvāra. Tomēr, lai ņemtu vērā labākās pieejamās un ekonomiski pamatotās tehnoloģijas attīstību, atskaites vērtības, ņemot vērā celtniecības gadu, būtu jāturpina piemērot koģenerācijas stacijām, kas būvētas 2005. gadā vai pirms tam. Turklāt, pamatojoties uz neseno pieredzi un analīzi, pārskatā apstiprināts, ka būtu jāturpina piemērot korekcijas koeficientus, kas saistīti ar klimatisko stāvokli. Tāpat būtu jāturpina piemērot korekcijas koeficientus attiecībā uz novērstajiem tīkla zudumiem, jo tīkla zudumi pēdējos gados nav mainījušies. Papildus tam korekcijas koeficienti novērstajiem tīkla zudumiem būtu jāpiemēro stacijām, kurās izmanto koksnes kurināmo un biogāzi. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ir pārskatījusi saskaņotās efektivitātes atskaites vērtības atsevišķai elektroenerģijas un siltuma ražošanai, ņemot vērā dalībvalstu sniegtos datus par ekspluatāciju reālos apstākļos. Labāko pieejamo un ekonomiski pamatoto tehnoloģiju attīstība laikposmā no 2006. līdz 2011. gadam, kas aplūkota pārskatā, liecina, ka attiecībā uz saskaņotām efektivitātes atskaites vērtībām atsevišķai elektroenerģijas un siltuma ražošanai Lēmumā 2007/74/EK paredzētais nošķīrums attiecībā uz koģenerācijas stacijām nav jāsaglabā stacijām, kas tika uzbūvētas pēc 2006. gada 1. janvāra. Tomēr, lai ņemtu vērā labākās pieejamās un ekonomiski pamatotās tehnoloģijas attīstību, atskaites vērtības, ņemot vērā celtniecības gadu, būtu jāturpina piemērot koģenerācijas stacijām, kas būvētas 2005. gadā vai pirms tam. Turklāt, pamatojoties uz neseno pieredzi un analīzi, pārskatā apstiprināts, ka būtu jāturpina piemērot korekcijas koeficientus, kas saistīti ar klimatisko stāvokli. Tāpat būtu jāturpina piemērot korekcijas koeficientus attiecībā uz novērstajiem tīkla zudumiem, jo tīkla zudumi pēdējos gados nav mainījušies. Papildus tam korekcijas koeficienti novērstajiem tīkla zudumiem būtu jāpiemēro stacijām, kurās izmanto koksnes kurināmo un biogāzi.

| (4) | Pārskatīšanā nav gūts apliecinājums tam, ka apkures katlu energoefektivitāte pārskata periodā būtu mainījusies, tāpēc saskaņotās efektivitātes atskaites vērtības atsevišķai siltuma ražošanai nav jāsaista ar izlaides gadu. Nebija vajadzīgi korekcijas koeficienti, kas saistīti ar klimatisko stāvokli, jo, ražojot siltumu no kurināmā, termodinamika nav būtiski atkarīga no vides temperatūras. Tāpat nebija jāpiemēro korekcijas koeficienti zudumiem siltumtīklā, jo siltumu allaž patērē ražošanas vietas tuvumā. |
| --- | --- |

(4)

Pārskatīšanā nav gūts apliecinājums tam, ka apkures katlu energoefektivitāte pārskata periodā būtu mainījusies, tāpēc saskaņotās efektivitātes atskaites vērtības atsevišķai siltuma ražošanai nav jāsaista ar izlaides gadu. Nebija vajadzīgi korekcijas koeficienti, kas saistīti ar klimatisko stāvokli, jo, ražojot siltumu no kurināmā, termodinamika nav būtiski atkarīga no vides temperatūras. Tāpat nebija jāpiemēro korekcijas koeficienti zudumiem siltumtīklā, jo siltumu allaž patērē ražošanas vietas tuvumā.

| (5) | Ir vajadzīgi stabili nosacījumi investīcijām koģenerācijā un ilgstoša investoru uzticība. No šāda viedokļa būtu pareizi piemērot pašreizējās saskaņotās atskaites vērtības elektroenerģijai un siltumam 2012.–2015. gada laikposmā. |
| --- | --- |

(5)

Ir vajadzīgi stabili nosacījumi investīcijām koģenerācijā un ilgstoša investoru uzticība. No šāda viedokļa būtu pareizi piemērot pašreizējās saskaņotās atskaites vērtības elektroenerģijai un siltumam 2012.–2015. gada laikposmā.

| (6) | Dati par ekspluatāciju reālos apstākļos neliecina par moderno staciju veiktspējas statistiski ievērojamu uzlabojumu pārskata periodā. Tāpēc Lēmumā 2007/74/EK 2006.–2011. gada laikposmam noteiktās atskaites vērtības būtu jāsaglabā 2012.–2015. gada laikposmā. |
| --- | --- |

(6)

Dati par ekspluatāciju reālos apstākļos neliecina par moderno staciju veiktspējas statistiski ievērojamu uzlabojumu pārskata periodā. Tāpēc Lēmumā 2007/74/EK 2006.–2011. gada laikposmam noteiktās atskaites vērtības būtu jāsaglabā 2012.–2015. gada laikposmā.

| (7) | Pārskatīšanā apstiprināts ar klimatisko stāvokli un novērstajiem tīkla zudumiem saistīto pašreizējo korekcijas koeficientu derīgums. |
| --- | --- |

(7)

Pārskatīšanā apstiprināts ar klimatisko stāvokli un novērstajiem tīkla zudumiem saistīto pašreizējo korekcijas koeficientu derīgums.

| (8) | Vienota atskaites vērtību kopuma izmantošana visam pārskata periodam un atteikšanās no korekcijas koeficientiem attiecībā uz klimatiskām atšķirībām un tīkla zudumiem tika apstiprināta arī siltuma ražošanai. |
| --- | --- |

(8)

Vienota atskaites vērtību kopuma izmantošana visam pārskata periodam un atteikšanās no korekcijas koeficientiem attiecībā uz klimatiskām atšķirībām un tīkla zudumiem tika apstiprināta arī siltuma ražošanai.

| (9) | Ņemot vērā, ka Direktīvas 2004/8/EK galvenais mērķis ir veicināt koģenerāciju, lai taupītu primāro enerģiju, būtu jārosina vecāku koģenerācijas staciju modernizēšana, lai uzlabotu to energoefektivitāti. Šo iemeslu dēļ efektivitātes atskaites vērtības elektroenerģijai, kas piemērojamas koģenerācijas stacijām, būtu jāpadara stingrākas, sākot ar vienpadsmito gadu kopš stacijas izlaides gada. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā, ka Direktīvas 2004/8/EK galvenais mērķis ir veicināt koģenerāciju, lai taupītu primāro enerģiju, būtu jārosina vecāku koģenerācijas staciju modernizēšana, lai uzlabotu to energoefektivitāti. Šo iemeslu dēļ efektivitātes atskaites vērtības elektroenerģijai, kas piemērojamas koģenerācijas stacijām, būtu jāpadara stingrākas, sākot ar vienpadsmito gadu kopš stacijas izlaides gada.

| (10) | Šī pieeja ir saskaņā ar prasību, ka saskaņotām efektivitātes atskaites vērtībām jābūt balstītām uz principiem, kas izklāstīti Direktīvas 2004/8/EK III pielikuma f) punktā. |
| --- | --- |

(10)

Šī pieeja ir saskaņā ar prasību, ka saskaņotām efektivitātes atskaites vērtībām jābūt balstītām uz principiem, kas izklāstīti Direktīvas 2004/8/EK III pielikuma f) punktā.

| (11) | Būtu jānosaka pārskatītas saskaņotas efektivitātes atskaites vērtības atsevišķai elektroenerģijas un siltuma ražošanai. Tādēļ būtu jāatceļ Lēmums 2007/74/EK. |
| --- | --- |

(11)

Būtu jānosaka pārskatītas saskaņotas efektivitātes atskaites vērtības atsevišķai elektroenerģijas un siltuma ražošanai. Tādēļ būtu jāatceļ Lēmums 2007/74/EK.

| (12) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Koģenerācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Koģenerācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņotu efektivitātes atskaites vērtību noteikšana

Saskaņotās efektivitātes atskaites vērtības atsevišķai elektroenerģijas un siltuma ražošanai ir tādas, kādas noteiktas attiecīgi I un II pielikumā.

2. pants

Saskaņoto efektivitātes atskaites vērtību piemērošana

1.   Dalībvalstis I pielikumā noteiktās saskaņotās efektivitātes atskaites vērtības piemēro atbilstīgi koģenerācijas stacijas izlaides gadam. Šīs saskaņotās efektivitātes atskaites vērtības piemēro 10 gadus, sākot ar koģenerācijas stacijas izlaides gadu.

2.   Sākot ar vienpadsmito gadu pēc koģenerācijas stacijas izlaides gada, dalībvalstis piemēro saskaņotās efektivitātes atskaites vērtības, kas atbilstīgi 1. punktam piemērojamas 10 gadus vecām koģenerācijas stacijām. Šīs saskaņotās efektivitātes atskaites vērtības piemēro vienu gadu.

3.   Šā panta nozīmē koģenerācijas stacijas izlaides gads ir kalendārais gads, kurā šī stacija pirmo reizi ražojusi elektroenerģiju.

3. pants

Korekcijas koeficienti saskaņotajām efektivitātes atskaites vērtībām atsevišķai elektroenerģijas ražošanai

1.   Dalībvalstis piemēro III pielikuma a) punktā noteiktos korekcijas koeficientus, lai I pielikumā noteiktās saskaņotās efektivitātes atskaites vērtības pielāgotu vidējiem klimatiskajiem apstākļiem katrā dalībvalstī.

Ja oficiālie meteoroloģiskie dati liecina, ka dalībvalsts teritorijā vides temperatūra gadā atšķiras par 5 °C vai vairāk, šī dalībvalsts, par to paziņojot Komisijai, var izmantot vairākas klimatiskās zonas, lai izpildītu pirmajā daļā minētos nosacījumus, izmantojot III pielikuma b) punktā izklāstīto metodi.

2.   Dalībvalstis piemēro IV pielikumā noteiktos korekcijas koeficientus, lai I pielikumā noteiktās saskaņotās efektivitātes atskaites vērtības pielāgotu novērstajiem zudumiem tīklā.

3.   Ja dalībvalstis piemēro gan III pielikuma a) punktā, gan IV pielikumā paredzētos korekcijas koeficientus, tās vispirms piemēro III pielikuma a) punktā noteiktos koeficientus un tikai pēc tam – IV pielikumā noteiktos koeficientus.

4. pants

Koģenerācijas stacijas modernizēšana

Ja esošu koģenerācijas staciju modernizē un modernizēšanas investīciju izmaksas ir lielākas par 50 % no investīciju izmaksām par jaunu, līdzvērtīgu koģenerācijas staciju, par stacijas izlaides gadu 2. panta nozīmē uzskata to kalendāro gadu, kurā modernizētā koģenerācijas stacija pirmo reizi ražojusi elektroenerģiju.

5. pants

Dažādi izmantotie kurināmie

Ja koģenerācijas stacija darbojas vairāk nekā ar vienu kurināmo, saskaņotās efektivitātes atskaites vērtības atsevišķai ražošanai piemēro proporcionāli dažādu kurināmo radītā enerģijas daudzuma vidēji svērtajai vērtībai.

6. pants

Atcelšana

Lēmumu 2007/74/EK atceļ.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Günther OETTINGER

---

(1)  OV L 52, 21.2.2004., 50. lpp.

1

(2)  OV L 32, 6.2.2007., 183. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Saskaņotās efektivitātes atskaites vērtības atsevišķai elektroenerģijas ražošanai (minētas 1. pantā)

Šajā tabulā ietvertās saskaņotās efektivitātes atskaites vērtības atsevišķai elektroenerģijas ražošanai balstītas uz neto siltumietilpību un standarta ISO apstākļiem (vides temperatūra 15 °C, 1,013 bar, 60 % relatīvais mitrums).

| | Izlaides gads:
  Kurināmā veids: | 2001 un agrāk | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006–2011 | 2012–2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cietais kurināmais | Akmeņogles/kokss | 42,7 | 43,1 | 43,5 | 43,8 | 44,0 | 44,2 | 44,2 |
| Lignīts/lignīta briketes | 40,3 | 40,7 | 41,1 | 41,4 | 41,6 | 41,8 | 41,8 |
| Kūdra/kūdras briketes | 38,1 | 38,4 | 38,6 | 38,8 | 38,9 | 39,0 | 39,0 |
| Koksnes kurināmais | 30,4 | 31,1 | 31,7 | 32,2 | 32,6 | 33,0 | 33,0 |
| Lauksaimniecības biomasa | 23,1 | 23,5 | 24,0 | 24,4 | 24,7 | 25,0 | 25,0 |
| Bioloģiski noārdāmie (sadzīves) atkritumi | 23,1 | 23,5 | 24,0 | 24,4 | 24,7 | 25,0 | 25,0 |
| Nereģeneratīvie (sadzīves un rūpnieciskie) atkritumi | 23,1 | 23,5 | 24,0 | 24,4 | 24,7 | 25,0 | 25,0 |
| Degslāneklis | 38,9 | 38,9 | 38,9 | 38,9 | 38,9 | 39,0 | 39,0 |
| Šķidrais kurināmais | Nafta (gāzeļļa + gudrons), SNG | 42,7 | 43,1 | 43,5 | 43,8 | 44,0 | 44,2 | 44,2 |
| Biodegvielas | 42,7 | 43,1 | 43,5 | 43,8 | 44,0 | 44,2 | 44,2 |
| Bioloģiski noārdāmi atkritumi | 23,1 | 23,5 | 24,0 | 24,4 | 24,7 | 25,0 | 25,0 |
| Nereģeneratīvie atkritumi | 23,1 | 23,5 | 24,0 | 24,4 | 24,7 | 25,0 | 25,0 |
| Gāzveida kurināmais | Dabasgāze | 51,7 | 51,9 | 52,1 | 52,3 | 52,4 | 52,5 | 52,5 |
| Rafinēšanas gāze/ūdeņradis | 42,7 | 43,1 | 43,5 | 43,8 | 44,0 | 44,2 | 44,2 |
| Biogāze | 40,1 | 40,6 | 41,0 | 41,4 | 41,7 | 42,0 | 42,0 |
| Koksa gāze, domnas gāze, citas dūmgāzes, rekuperētais nelietderīgais siltums | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 |

Izlaides gads:

Kurināmā veids:

2001 un agrāk

2002

2003

2004

2005

2006–2011

2012–2015

Cietais kurināmais

Akmeņogles/kokss

42,7

43,1

43,5

43,8

44,0

44,2

44,2

Lignīts/lignīta briketes

40,3

40,7

41,1

41,4

41,6

41,8

41,8

Kūdra/kūdras briketes

38,1

38,4

38,6

38,8

38,9

39,0

39,0

Koksnes kurināmais

30,4

31,1

31,7

32,2

32,6

33,0

33,0

Lauksaimniecības biomasa

23,1

23,5

24,0

24,4

24,7

25,0

25,0

Bioloģiski noārdāmie (sadzīves) atkritumi

23,1

23,5

24,0

24,4

24,7

25,0

25,0

Nereģeneratīvie (sadzīves un rūpnieciskie) atkritumi

23,1

23,5

24,0

24,4

24,7

25,0

25,0

Degslāneklis

38,9

38,9

38,9

38,9

38,9

39,0

39,0

Šķidrais kurināmais

Nafta (gāzeļļa + gudrons), SNG

42,7

43,1

43,5

43,8

44,0

44,2

44,2

Biodegvielas

42,7

43,1

43,5

43,8

44,0

44,2

44,2

Bioloģiski noārdāmi atkritumi

23,1

23,5

24,0

24,4

24,7

25,0

25,0

Nereģeneratīvie atkritumi

23,1

23,5

24,0

24,4

24,7

25,0

25,0

Gāzveida kurināmais

Dabasgāze

51,7

51,9

52,1

52,3

52,4

52,5

52,5

Rafinēšanas gāze/ūdeņradis

42,7

43,1

43,5

43,8

44,0

44,2

44,2

Biogāze

40,1

40,6

41,0

41,4

41,7

42,0

42,0

Koksa gāze, domnas gāze, citas dūmgāzes, rekuperētais nelietderīgais siltums

35

35

35

35

35

35

35

---

II PIELIKUMS

Saskaņotās efektivitātes atskaites vērtības atsevišķai siltuma ražošanai (minētas 1. pantā)

Šajā tabulā ietvertās saskaņotās efektivitātes atskaites vērtības atsevišķai siltuma ražošanai balstītas uz neto siltumietilpību un standarta ISO apstākļiem (vides temperatūra 15 °C, 1,013 bar, 60 % relatīvais mitrums).

| | Kurināmā veids | Tvaiks/karstais ūdens | Izplūdes gāzu tieša izmantošana (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Cietais kurināmais | Akmeņogles/kokss | 88 | 80 |
| Lignīts/lignīta briketes | 86 | 78 |
| Kūdra/kūdras briketes | 86 | 78 |
| Koksnes kurināmais | 86 | 78 |
| Lauksaimniecības biomasa | 80 | 72 |
| Bioloģiski noārdāmie (sadzīves) atkritumi | 80 | 72 |
| Nereģeneratīvie (sadzīves un rūpnieciskie) atkritumi | 80 | 72 |
| Degslāneklis | 86 | 78 |
| Šķidrais kurināmais | Nafta (gāzeļļa + gudrons), SNG | 89 | 81 |
| Biodegviela | 89 | 81 |
| Bioloģiski noārdāmi atkritumi | 80 | 72 |
| Nereģeneratīvie atkritumi | 80 | 72 |
| Gāzveida kurināmais | Dabasgāze | 90 | 82 |
| Rafinēšanas gāze/ūdeņradis | 89 | 81 |
| Biogāze | 70 | 62 |
| Koksa gāze, domnas gāze, citas dūmgāzes, rekuperētais nelietderīgais siltums | 80 | 72 |

Kurināmā veids

Tvaiks/karstais ūdens

Izplūdes gāzu tieša izmantošana (1)

Cietais kurināmais

Akmeņogles/kokss

88

80

Lignīts/lignīta briketes

86

78

Kūdra/kūdras briketes

86

78

Koksnes kurināmais

86

78

Lauksaimniecības biomasa

80

72

Bioloģiski noārdāmie (sadzīves) atkritumi

80

72

Nereģeneratīvie (sadzīves un rūpnieciskie) atkritumi

80

72

Degslāneklis

86

78

Šķidrais kurināmais

Nafta (gāzeļļa + gudrons), SNG

89

81

Biodegviela

89

81

Bioloģiski noārdāmi atkritumi

80

72

Nereģeneratīvie atkritumi

80

72

Gāzveida kurināmais

Dabasgāze

90

82

Rafinēšanas gāze/ūdeņradis

89

81

Biogāze

70

62

Koksa gāze, domnas gāze, citas dūmgāzes, rekuperētais nelietderīgais siltums

80

72

---

(1)  Ja temperatūra ir 250 °C vai augstāka, jāizmanto tiešā siltuma vērtības.

---

III PIELIKUMS

Korekcijas koeficienti saistībā ar vidējiem klimatiskajiem apstākļiem un klimatisko zonu noteikšanas metode, lai piemērotu saskaņotās efektivitātes atskaites vērtības atsevišķai elektroenerģijas ražošanai (minēti 3. panta 1. punktā)

a)   Korekcijas koeficienti saistībā ar vidējiem klimatiskajiem apstākļiem

Vides temperatūras korekcijas pamatā ir atšķirība starp gada vidējo temperatūru dalībvalstī un standarta ISO nosacījumiem (15 °C).

Korekcija ir šāda:

| i) | 0,1 procentu punkta efektivitātes zaudējums par katru temperatūras grādu, kas pārsniedz 15 °C; |
| --- | --- |

i)

0,1 procentu punkta efektivitātes zaudējums par katru temperatūras grādu, kas pārsniedz 15 °C;

| ii) | 0,1 procentu punkta efektivitātes ieguvums par katru temperatūras grādu, kas zemāks par 15 °C. |
| --- | --- |

ii)

0,1 procentu punkta efektivitātes ieguvums par katru temperatūras grādu, kas zemāks par 15 °C.

Piemērs

Ja gada vidējā temperatūra dalībvalstī ir 10 °C, koģenerācijas stacijas efektivitātes vērtība šajā dalībvalstī jāpalielina par 0,5 procentu punktiem.

b)   Klimatisko zonu noteikšanas metode

Katras klimatiskās zonas robežas veido gada vidējās vides temperatūras izotermas (pilnos grādos pēc Celsija), kas atšķiras vismaz par 4 °C. Temperatūras atšķirība starp gada vidējo vides temperatūru, ko piemēro blakusesošās klimatiskajās zonās, ir vismaz 4 °C.

Piemērs

Dalībvalstī gada vidējā vides temperatūra vietā A ir 12 °C, bet vietā B – 6 °C. Starpība pārsniedz 5 °C. Dalībvalstij ir iespēja ieviest divas klimatiskās zonas, ko atdala izoterma ar vērtību 9 °C; tādējādi tiek izveidota viena klimatiskā zona, ko ierobežo izotermas no 9 °C līdz 13 °C, kur gada vidējā vides temperatūra ir 11 °C, un otra klimatiskā zona, ko ierobežo izotermas no 5 °C līdz 9 °C, kur gada vidējā temperatūra ir 7 °C.

---

IV PIELIKUMS

Korekcijas koeficienti novērstajiem zudumiem tīklā, kas piemērojami saskaņotajām efektivitātes atskaites vērtībām atsevišķai elektroenerģijas ražošanai (minēti 3. panta 2. punktā)

| Spriegums | Attiecībā uz elektroenerģiju, kas piegādāta tīklā | Attiecībā uz elektroenerģiju, kas patērēta uz vietas |
| --- | --- | --- |
| > 200 kV | 1 | 0,985 |
| 100–200 kV | 0,985 | 0,965 |
| 50–100 kV | 0,965 | 0,945 |
| 0,4–50 kV | 0,945 | 0,925 |
| < 0,4 kV | 0,925 | 0,860 |

Spriegums

Attiecībā uz elektroenerģiju, kas piegādāta tīklā

Attiecībā uz elektroenerģiju, kas patērēta uz vietas

> 200 kV

1

0,985

100–200 kV

0,985

0,965

50–100 kV

0,965

0,945

0,4–50 kV

0,945

0,925

< 0,4 kV

0,925

0,860

Piemērs

100 kWel koģenerācijas stacija ar virzuļturbīnu, ko darbina dabasgāze, ražo elektroenerģiju ar spriegumu 380 V. No šīs elektroenerģijas 85 % izmanto pašu patēriņam un 15 % nonāk tīklā. Stacijas izlaides gads ir 1999. gads. Gada vidējā vides temperatūra ir 15 °C (tātad nav vajadzīga klimatiskās zonas korekcija).

Saskaņā ar šā lēmuma 2. pantu koģenerācijas stacijām, kas ir vecākas par 10 gadiem, piemēro atskaites vērtības, kas ir spēkā attiecībā uz 10 gadus vecām stacijām. Saskaņā ar šā lēmuma I pielikumu dabasgāzes darbinātai koģenerācijas stacijai, kas celta 1999. gadā un nav tikusi modernizēta, 2011. gadā piemērojamā saskaņotā efektivitātes atskaites vērtība ir 2001. gadam noteiktā atskaites vērtība 51,7 %. Pēc tīkla zudumu korekcijas iegūtā efektivitātes atskaites vērtība atsevišķai elektroenerģijas ražošanai šajā koģenerācijas stacijā būtu šāda (pamatojoties uz šajā pielikumā minēto koeficientu vidējo svērto vērtību):

Ref Εη = 51,7 % * (0,860 * 85 % + 0,925 * 15 %) = 45,0 %

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/97 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/97

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 20. decembris),

ar kuru atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 443/2009 apstiprina par 2010. kalendāro gadu sagatavoto provizorisko aprēķinu attiecībā uz vieglo automobiļu ražotāju vidējām īpatnējām CO2 emisijām un īpatnējo emisiju mērķi

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/878/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 443/2009, ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem (1), un jo īpaši tās 8. panta 5. punkta otro daļu un 10. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 8. panta 5. punktu Komisijai katru gadu ir jāapstiprina vidējās īpatnējās CO2 emisijas un īpatnējo emisiju mērķis, kas noteikts katram Savienības vieglo automobiļu ražotājam un katrai ražotāju grupai, kura izveidota atbilstīgi minētās regulas 7. panta 7. punktam. Pamatojoties uz minēto apstiprinājumu, Komisijai ir jānosaka, vai ražotāji un grupas ir izpildījuši minētās regulas 4. pantā noteiktās prasības. Ja ir skaidrs, ka ražotājs vai grupa nav sasnieguši savu īpatnējo emisiju mērķi, tad saskaņā ar minētās regulas 9. panta 1. punktu Komisijai ir jānosaka maksa par pārsniegtajām emisijām, katrā atsevišķā gadījumā pieņemot lēmumus, kas adresēti attiecīgajiem ražotājiem vai grupu vadītājiem. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 8. panta 5. punktu Komisijai katru gadu ir jāapstiprina vidējās īpatnējās CO2 emisijas un īpatnējo emisiju mērķis, kas noteikts katram Savienības vieglo automobiļu ražotājam un katrai ražotāju grupai, kura izveidota atbilstīgi minētās regulas 7. panta 7. punktam. Pamatojoties uz minēto apstiprinājumu, Komisijai ir jānosaka, vai ražotāji un grupas ir izpildījuši minētās regulas 4. pantā noteiktās prasības. Ja ir skaidrs, ka ražotājs vai grupa nav sasnieguši savu īpatnējo emisiju mērķi, tad saskaņā ar minētās regulas 9. panta 1. punktu Komisijai ir jānosaka maksa par pārsniegtajām emisijām, katrā atsevišķā gadījumā pieņemot lēmumus, kas adresēti attiecīgajiem ražotājiem vai grupu vadītājiem.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 4. pantu ražotājiem un grupām šie mērķi ir saistoši no 2012. gada. Savukārt par 2010. un 2011. kalendāro gadu Komisijai būtu jāaprēķina orientējošie mērķi un saskaņā ar minētās regulas 8. panta 6. punktu jānosūta paziņojumi tiem ražotājiem vai grupām, kuru vidējās īpatnējās emisijas pārsniedz to orientējošos mērķus. Tā kā paredzēts, ka šos 2010. un 2011. gada mērķus ražotāji izmantos kā orientierus, cenšoties sasniegt obligāto mērķi 2012. gadā, ir lietderīgi noteikt ražotāju vidējās īpatnējās emisijas 2010. un 2011. gadam saskaņā ar prasībām, kas noteiktas minētās regulas 4. panta otrajā daļā, un ņemt vērā tikai 65 % no tiem katra ražotāja transportlīdzekļiem, kuriem ir viszemākais emisiju līmenis. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 4. pantu ražotājiem un grupām šie mērķi ir saistoši no 2012. gada. Savukārt par 2010. un 2011. kalendāro gadu Komisijai būtu jāaprēķina orientējošie mērķi un saskaņā ar minētās regulas 8. panta 6. punktu jānosūta paziņojumi tiem ražotājiem vai grupām, kuru vidējās īpatnējās emisijas pārsniedz to orientējošos mērķus. Tā kā paredzēts, ka šos 2010. un 2011. gada mērķus ražotāji izmantos kā orientierus, cenšoties sasniegt obligāto mērķi 2012. gadā, ir lietderīgi noteikt ražotāju vidējās īpatnējās emisijas 2010. un 2011. gadam saskaņā ar prasībām, kas noteiktas minētās regulas 4. panta otrajā daļā, un ņemt vērā tikai 65 % no tiem katra ražotāja transportlīdzekļiem, kuriem ir viszemākais emisiju līmenis.

| (3) | Dati, kas izmantojami vidējo īpatnējo emisiju un īpatnējo emisiju mērķu aprēķinā, ir izklāstīti Regulas (EK) Nr. 443/2009 II pielikuma C daļā, un to pamatā ir informācija par iepriekšējā kalendārajā gadā dalībvalstīs reģistrētiem jauniem vieglajiem automobiļiem. Dati tiek ņemti no ražotāju izsniegtajiem atbilstības sertifikātiem vai dokumentiem, kuros iekļauta līdzvērtīga informācija saskaņā ar 3. panta 1. punktu Komisijas 2010. gada 10. novembra Regulā (ES) Nr. 1014/2010 par jaunu vieglo automobiļu reģistrācijas datu pārraudzību un paziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (2). |
| --- | --- |

(3)

Dati, kas izmantojami vidējo īpatnējo emisiju un īpatnējo emisiju mērķu aprēķinā, ir izklāstīti Regulas (EK) Nr. 443/2009 II pielikuma C daļā, un to pamatā ir informācija par iepriekšējā kalendārajā gadā dalībvalstīs reģistrētiem jauniem vieglajiem automobiļiem. Dati tiek ņemti no ražotāju izsniegtajiem atbilstības sertifikātiem vai dokumentiem, kuros iekļauta līdzvērtīga informācija saskaņā ar 3. panta 1. punktu Komisijas 2010. gada 10. novembra Regulā (ES) Nr. 1014/2010 par jaunu vieglo automobiļu reģistrācijas datu pārraudzību un paziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 443/2009 (2).

| (4) | Lielākā daļa dalībvalstu datus par 2010. gadu nosūtīja Komisijai līdz 2011. gada 28. februārim, kā tas noteikts Regulas (EK) Nr. 443/2009 8. panta 2. punktā. Tomēr pilnīgas datu kopas par visām dalībvalstīm Komisijai galu galā tika nosūtītas tikai aprīļa vidū un pēc tam attiecīgi provizoriski pārbaudītas. |
| --- | --- |

(4)

Lielākā daļa dalībvalstu datus par 2010. gadu nosūtīja Komisijai līdz 2011. gada 28. februārim, kā tas noteikts Regulas (EK) Nr. 443/2009 8. panta 2. punktā. Tomēr pilnīgas datu kopas par visām dalībvalstīm Komisijai galu galā tika nosūtītas tikai aprīļa vidū un pēc tam attiecīgi provizoriski pārbaudītas.

| (5) | Ja sākotnējā pārbaudē atklājās, ka kādi dati trūkst vai ir acīmredzami nepareizi, Komisija sazinājās ar attiecīgajām dalībvalstīm un attiecīgi koriģēja vai papildināja datus, pirms tam par to vienojoties ar šīm dalībvalstīm. Ja ar dalībvalsti nebija iespējams vienoties, provizoriskie dati par šo dalībvalsti netika koriģēti. |
| --- | --- |

(5)

Ja sākotnējā pārbaudē atklājās, ka kādi dati trūkst vai ir acīmredzami nepareizi, Komisija sazinājās ar attiecīgajām dalībvalstīm un attiecīgi koriģēja vai papildināja datus, pirms tam par to vienojoties ar šīm dalībvalstīm. Ja ar dalībvalsti nebija iespējams vienoties, provizoriskie dati par šo dalībvalsti netika koriģēti.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 8. panta 4. punktu Komisija 2011. gada 29. jūnijā publicēja provizoriskos datus un 89 ražotājiem paziņoja provizoriskos aprēķinus par to 2010. gada vidējām īpatnējām emisijām un īpatnējo emisiju mērķiem. Ražotājiem lūdza pārbaudīt datus un trīs mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas paziņot Komisijai par jebkādām kļūdām saskaņā ar minētās regulas 8. panta 5. punkta pirmo daļu. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 8. panta 4. punktu Komisija 2011. gada 29. jūnijā publicēja provizoriskos datus un 89 ražotājiem paziņoja provizoriskos aprēķinus par to 2010. gada vidējām īpatnējām emisijām un īpatnējo emisiju mērķiem. Ražotājiem lūdza pārbaudīt datus un trīs mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas paziņot Komisijai par jebkādām kļūdām saskaņā ar minētās regulas 8. panta 5. punkta pirmo daļu.

| (7) | Komisijas tīmekļa vietnē 12. augustā tika publicētas pamatnostādnes par kļūdu paziņošanu saistībā ar datiem par automobiļu CO2 emisijām. Pamatnostādnēs ir noteikts paziņojuma formāts un norādīts, kāda informācija ražotājiem jāsniedz, lai Komisija varētu ņemt vērā šīs kļūdas. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas tīmekļa vietnē 12. augustā tika publicētas pamatnostādnes par kļūdu paziņošanu saistībā ar datiem par automobiļu CO2 emisijām. Pamatnostādnēs ir noteikts paziņojuma formāts un norādīts, kāda informācija ražotājiem jāsniedz, lai Komisija varētu ņemt vērā šīs kļūdas.

| (8) | Trīs mēnešu laikā paziņojumus par kļūdām iesniedza 15 ražotāji. Viens ražotājs pilnīgu paziņojumu iesniedza pēc šī termiņa beigām. Septiņi no šiem 15 ražotājiem iesniedza paziņojumus, kuros iekļauta detalizēta informācija par kļūdām un ierosināto labojumu pamatojumiem. Pārējie astoņi ražotāji iesniedza kopsavilkuma paziņojumus, tikai daļēji izpildot Komisijas ieteikumus par paziņojumu formātu un saturu. Papildus tiem ražotājiem, kuri iesniedza paziņojumus par kļūdām, astoņi ražotāji informēja Komisiju, ka datu kopās pieļautas kļūdas, bet nesniedza papildu informāciju vai pierādījumus attiecībā uz šo kļūdu raksturu vai iemesliem. |
| --- | --- |

(8)

Trīs mēnešu laikā paziņojumus par kļūdām iesniedza 15 ražotāji. Viens ražotājs pilnīgu paziņojumu iesniedza pēc šī termiņa beigām. Septiņi no šiem 15 ražotājiem iesniedza paziņojumus, kuros iekļauta detalizēta informācija par kļūdām un ierosināto labojumu pamatojumiem. Pārējie astoņi ražotāji iesniedza kopsavilkuma paziņojumus, tikai daļēji izpildot Komisijas ieteikumus par paziņojumu formātu un saturu. Papildus tiem ražotājiem, kuri iesniedza paziņojumus par kļūdām, astoņi ražotāji informēja Komisiju, ka datu kopās pieļautas kļūdas, bet nesniedza papildu informāciju vai pierādījumus attiecībā uz šo kļūdu raksturu vai iemesliem.

| (9) | Attiecībā uz 73 ražotājiem, kuri nav paziņojuši par kļūdām datu kopās vai ir tikai informējuši Komisiju par kļūdām datu kopās, nesniedzot vajadzīgos pierādījumus, provizoriskie dati un provizoriskie aprēķini par vidējām īpatnējām emisijām un īpatnējo emisiju mērķiem būtu jāapstiprina, neveicot korekcijas. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz 73 ražotājiem, kuri nav paziņojuši par kļūdām datu kopās vai ir tikai informējuši Komisiju par kļūdām datu kopās, nesniedzot vajadzīgos pierādījumus, provizoriskie dati un provizoriskie aprēķini par vidējām īpatnējām emisijām un īpatnējo emisiju mērķiem būtu jāapstiprina, neveicot korekcijas.

| (10) | Ja ražotāji ir snieguši vajadzīgo informāciju un pierādījumus par datu kopās pieļautajām kļūdām, Komisijai būtu jāņem vērā šie paziņojumi un vajadzības gadījumā jāgroza vidējo īpatnējo emisiju un mērķu provizoriskie aprēķini. |
| --- | --- |

(10)

Ja ražotāji ir snieguši vajadzīgo informāciju un pierādījumus par datu kopās pieļautajām kļūdām, Komisijai būtu jāņem vērā šie paziņojumi un vajadzības gadījumā jāgroza vidējo īpatnējo emisiju un mērķu provizoriskie aprēķini.

| (11) | Dalībvalstu reģistrācijas iestādes ir pilnībā atbildīgas par to reģistrēto transportlīdzekļu skaitu, par kuriem Komisija ir saņēmusi paziņojumus. Tā kā ražotāju pārdošanas dati ne vienmēr precīzi atspoguļo konkrētā dalībvalstī konkrētā laika periodā reģistrēto transportlīdzekļu skaitu, nav iespējams ņemt vērā kļūdas, kas vidējo īpatnējo emisiju aprēķinā pieļautas attiecībā uz reģistrēto transportlīdzekļu skaitu. Tādējādi būtu jāņem vērā vienīgi tās kļūdas, kas attiecas uz reģistrēto transportlīdzekļu datu kopu saturu. Tomēr dažos gadījumos ražotāji ir paziņojuši, ka reģistrētie transportlīdzekļi būtu jāattiecina uz citu ražotāju. Šādas ar ražotāju saistītās izmaiņas būtu jāatspoguļo galīgajās apstiprinātajās datu kopās. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstu reģistrācijas iestādes ir pilnībā atbildīgas par to reģistrēto transportlīdzekļu skaitu, par kuriem Komisija ir saņēmusi paziņojumus. Tā kā ražotāju pārdošanas dati ne vienmēr precīzi atspoguļo konkrētā dalībvalstī konkrētā laika periodā reģistrēto transportlīdzekļu skaitu, nav iespējams ņemt vērā kļūdas, kas vidējo īpatnējo emisiju aprēķinā pieļautas attiecībā uz reģistrēto transportlīdzekļu skaitu. Tādējādi būtu jāņem vērā vienīgi tās kļūdas, kas attiecas uz reģistrēto transportlīdzekļu datu kopu saturu. Tomēr dažos gadījumos ražotāji ir paziņojuši, ka reģistrētie transportlīdzekļi būtu jāattiecina uz citu ražotāju. Šādas ar ražotāju saistītās izmaiņas būtu jāatspoguļo galīgajās apstiprinātajās datu kopās.

| (12) | No pilnībā aizpildītajiem paziņojumiem izriet, ka ražotāji varēja noteikt, ka daļa datu kopu ir pareiza, un ierosināja veikt labojumus tajās datu kopu daļās, kuras bija iespējams pārbaudīt. Tomēr no 4 līdz 15 % datu kopu attiecas uz tādu neidentificējamu transportlīdzekļu reģistrāciju, kuru vērtības, piemēram, CO2 emisijas vai masu, ražotājs nevar pārbaudīt. Parasti tā notiek tad, ja nav sniegta informācija, kas vajadzīga, lai ražotājs spētu identificēt konkrētus transportlīdzekļus, precīzāk – identifikācijas kods, kurā norādīts attiecīgā transportlīdzekļa tips, variants un versija. Dažos gadījumos reģistrētos transportlīdzekļus bija iespējams attiecināt uz ražotājiem, tomēr galvenie dati par CO2 emisijām vai masu nebija pieejami. |
| --- | --- |

(12)

No pilnībā aizpildītajiem paziņojumiem izriet, ka ražotāji varēja noteikt, ka daļa datu kopu ir pareiza, un ierosināja veikt labojumus tajās datu kopu daļās, kuras bija iespējams pārbaudīt. Tomēr no 4 līdz 15 % datu kopu attiecas uz tādu neidentificējamu transportlīdzekļu reģistrāciju, kuru vērtības, piemēram, CO2 emisijas vai masu, ražotājs nevar pārbaudīt. Parasti tā notiek tad, ja nav sniegta informācija, kas vajadzīga, lai ražotājs spētu identificēt konkrētus transportlīdzekļus, precīzāk – identifikācijas kods, kurā norādīts attiecīgā transportlīdzekļa tips, variants un versija. Dažos gadījumos reģistrētos transportlīdzekļus bija iespējams attiecināt uz ražotājiem, tomēr galvenie dati par CO2 emisijām vai masu nebija pieejami.

| (13) | Komisija ir pārbaudījusi ražotāju ierosinātos labojumus un apstiprinošos pierādījumus. Šādi labojumi ir pamatoti, ja ieraksti ir izlaboti, iekļaujot trūkstošo vērtību vai aizstājot nepareizo vērtību reģistrēto transportlīdzekļu datos, kurus var pārbaudīt ražotājs, un ja izlabotās vērtības atbilst atsauces datu avotos sniegtajām vērtībām, piemēram, tipa apstiprinājuma dokumentos sniegtajiem datiem. Taču, ja ražotājs ir paziņojis par kļūdām, bet nav ierosinājis labojumus, neskatoties uz to, ka šādas kļūdas varēja pārbaudīt un izlabot, turklāt nav sniedzis pietiekamus pierādījumus, kas apliecinātu, ka šādus labojumus nebija iespējams veikt trīs mēnešu pārbaudes periodā, tad galīgajā aprēķinā nevajadzētu ņemt vērā šādas kļūdas. |
| --- | --- |

(13)

Komisija ir pārbaudījusi ražotāju ierosinātos labojumus un apstiprinošos pierādījumus. Šādi labojumi ir pamatoti, ja ieraksti ir izlaboti, iekļaujot trūkstošo vērtību vai aizstājot nepareizo vērtību reģistrēto transportlīdzekļu datos, kurus var pārbaudīt ražotājs, un ja izlabotās vērtības atbilst atsauces datu avotos sniegtajām vērtībām, piemēram, tipa apstiprinājuma dokumentos sniegtajiem datiem. Taču, ja ražotājs ir paziņojis par kļūdām, bet nav ierosinājis labojumus, neskatoties uz to, ka šādas kļūdas varēja pārbaudīt un izlabot, turklāt nav sniedzis pietiekamus pierādījumus, kas apliecinātu, ka šādus labojumus nebija iespējams veikt trīs mēnešu pārbaudes periodā, tad galīgajā aprēķinā nevajadzētu ņemt vērā šādas kļūdas.

| (14) | Ja runa ir par tādu transportlīdzekļu reģistrāciju, kurus var attiecināt uz ražotājiem, bet kurus šie ražotāji nevar pārbaudīt, tad šajos reģistrācijas datos iekļautās CO2 emisiju vai masas vērtības tomēr būtu jāizmanto, lai aprēķinātu vidējās CO2 emisijas un īpatnējo emisiju mērķi. Tomēr jāņem vērā, ka ražotāji nevar pārbaudīt šīs vērtības un nodrošināt, ka iekļautie dati negatīvi neietekmē galīgās vērtības, kas noteiktas attiecīgajiem ražotājiem. Tāpēc attiecībā uz šo aprēķinu būtu jāpiemēro kļūdas robeža, atspoguļojot ražotāja konkrēto situāciju, kas aprakstīta un pamatota kļūdu paziņojumā. Konkrētāk – kļūdas robeža būtu jāaprēķina attiecībā uz vidējām īpatnējām emisijām un vidējo masu, jo abi šie parametri nosaka katra ražotāja attālumu līdz īpatnējo emisiju mērķim, proti, to, cik lielā mērā ražotājs ir sasniedzis savu īpatnējo emisiju mērķi. |
| --- | --- |

(14)

Ja runa ir par tādu transportlīdzekļu reģistrāciju, kurus var attiecināt uz ražotājiem, bet kurus šie ražotāji nevar pārbaudīt, tad šajos reģistrācijas datos iekļautās CO2 emisiju vai masas vērtības tomēr būtu jāizmanto, lai aprēķinātu vidējās CO2 emisijas un īpatnējo emisiju mērķi. Tomēr jāņem vērā, ka ražotāji nevar pārbaudīt šīs vērtības un nodrošināt, ka iekļautie dati negatīvi neietekmē galīgās vērtības, kas noteiktas attiecīgajiem ražotājiem. Tāpēc attiecībā uz šo aprēķinu būtu jāpiemēro kļūdas robeža, atspoguļojot ražotāja konkrēto situāciju, kas aprakstīta un pamatota kļūdu paziņojumā. Konkrētāk – kļūdas robeža būtu jāaprēķina attiecībā uz vidējām īpatnējām emisijām un vidējo masu, jo abi šie parametri nosaka katra ražotāja attālumu līdz īpatnējo emisiju mērķim, proti, to, cik lielā mērā ražotājs ir sasniedzis savu īpatnējo emisiju mērķi.

| (15) | Kļūdas robeža būtu jānosaka kā starpība starp attālumu līdz īpatnējo emisiju mērķim (attālumu izsaka, no īpatnējo emisiju mērķiem atņemot vidējās emisijas), kuru aprēķina, ņemot vērā tos reģistrētos transportlīdzekļus, kurus ražotājs nevar pārbaudīt, un attālumu līdz īpatnējo emisiju mērķim, kuru aprēķina, minētos datus neņemot vērā. Neatkarīgi no tā, vai šī starpība ir pozitīva vai negatīva, kļūdas robežai vienmēr būtu jāsamazina ražotāja attālums līdz mērķim. |
| --- | --- |

(15)

Kļūdas robeža būtu jānosaka kā starpība starp attālumu līdz īpatnējo emisiju mērķim (attālumu izsaka, no īpatnējo emisiju mērķiem atņemot vidējās emisijas), kuru aprēķina, ņemot vērā tos reģistrētos transportlīdzekļus, kurus ražotājs nevar pārbaudīt, un attālumu līdz īpatnējo emisiju mērķim, kuru aprēķina, minētos datus neņemot vērā. Neatkarīgi no tā, vai šī starpība ir pozitīva vai negatīva, kļūdas robežai vienmēr būtu jāsamazina ražotāja attālums līdz mērķim.

| (16) | Vidējo emisiju galīgajā aprēķinā nebūtu jāņem vērā tādu transportlīdzekļu reģistrācija, attiecībā uz kuriem trūkst gan datu par CO2 emisiju vai masas vērtībām, gan identifikācijas koda. |
| --- | --- |

(16)

Vidējo emisiju galīgajā aprēķinā nebūtu jāņem vērā tādu transportlīdzekļu reģistrācija, attiecībā uz kuriem trūkst gan datu par CO2 emisiju vai masas vērtībām, gan identifikācijas koda.

| (17) | Tā kā atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 443/2009 vispirms ir jāveic 2010. gada datu pārbaude, ir lietderīgi izņēmuma kārtā izvērtēt arī tos paziņojumus, kuros nav iekļauta visa Komisijas pieprasītā informācija, tādējādi ņemot vērā visas kļūdas. Šajos paziņojumos iekļautajos galīgajos aprēķinos izmantojamās kļūdas robežas tomēr būtu jāaprēķina, pamatojoties uz to, kā Komisija pati novērtējusi to reģistrēto transportlīdzekļu skaitu, ko attiecīgie ražotāji nav varējuši pārbaudīt. Izņēmuma kārtā attiecībā uz 2010. gada datiem ir lietderīgi arī ņemt vērā tos kļūdu paziņojumus, kas iesniegti drīz pēc termiņa beigu datuma. |
| --- | --- |

(17)

Tā kā atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 443/2009 vispirms ir jāveic 2010. gada datu pārbaude, ir lietderīgi izņēmuma kārtā izvērtēt arī tos paziņojumus, kuros nav iekļauta visa Komisijas pieprasītā informācija, tādējādi ņemot vērā visas kļūdas. Šajos paziņojumos iekļautajos galīgajos aprēķinos izmantojamās kļūdas robežas tomēr būtu jāaprēķina, pamatojoties uz to, kā Komisija pati novērtējusi to reģistrēto transportlīdzekļu skaitu, ko attiecīgie ražotāji nav varējuši pārbaudīt. Izņēmuma kārtā attiecībā uz 2010. gada datiem ir lietderīgi arī ņemt vērā tos kļūdu paziņojumus, kas iesniegti drīz pēc termiņa beigu datuma.

| (18) | Attiecīgi būtu jāapstiprina jaunu 2010. gadā reģistrēto vieglo automobiļu vidējās īpatnējās CO2 emisijas, īpatnējo emisiju mērķi un šo abu vērtību starpība, |
| --- | --- |

(18)

Attiecīgi būtu jāapstiprina jaunu 2010. gadā reģistrēto vieglo automobiļu vidējās īpatnējās CO2 emisijas, īpatnējo emisiju mērķi un šo abu vērtību starpība,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Attiecībā uz 2010. kalendāro gadu katram vieglo automobiļu ražotājam un katrai ražotāju grupai apstiprina šādas pielikumā precizētās vērtības:

| a) | īpatnējo emisiju mērķis; |
| --- | --- |

a)

īpatnējo emisiju mērķis;

| b) | vidējās īpatnējās CO2 emisijas, kas vajadzības gadījumā koriģētas atbilstīgi attiecīgajai kļūdas robežai; |
| --- | --- |

b)

vidējās īpatnējās CO2 emisijas, kas vajadzības gadījumā koriģētas atbilstīgi attiecīgajai kļūdas robežai;

| c) | panta a) un b) apakšpunktā minēto vērtību starpība; |
| --- | --- |

c)

panta a) un b) apakšpunktā minēto vērtību starpība;

| d) | vidējās īpatnējās CO2 emisijas visiem jauniem vieglajiem automobiļiem; |
| --- | --- |

d)

vidējās īpatnējās CO2 emisijas visiem jauniem vieglajiem automobiļiem;

| e) | vidējā masa visiem jauniem vieglajiem automobiļiem Savienībā. |
| --- | --- |

e)

vidējā masa visiem jauniem vieglajiem automobiļiem Savienībā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2011. gada 20. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 140, 5.6.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 293, 11.11.2010., 15. lpp.

2

---

PIELIKUMS

1.   tabula

Vērtības, kas attiecas uz ražotāju darbības rezultātiem, kas apstiprināti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 443/2009 10. panta 1. punktam

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražotāja nosaukums | Grupas un atkāpes | Reģistrēto transportlīdzekļu skaits | Vidējais CO2 (65 %), labots | Īpatnējo emisiju mērķis | Attālums līdz mērķim | Attālums līdz mērķim, koriģēts | Vidējā masa | Vidējais CO2 (100 %) |
| ALPINA Burkard Bovensiepen GmbH + Co. KG | | 173 | 187,795 | 147,429 | 40,366 | 40,366 | 1 753,38 | 210,341 |
| Artega Automobil GmbH & Co. KG | | 2 | 220,000 | 132,194 | 87,806 | 87,806 | 1 420,00 | 220,000 |
| Aston Martin Lagonda Ltd | D | 1 415 | 333,482 | 320,000 | 13,482 | 12,657 | 1 860,72 | 348,372 |
| Audi AG | | 589 855 | 133,883 | 140,365 | –6,482 | –6,557 | 1 598,80 | 151,832 |
| Automobiles Citroën | | 815 936 | 118,764 | 127,361 | –8,597 | –8,597 | 1 314,26 | 131,418 |
| Automobiles Peugeot | | 974 248 | 119,208 | 127,704 | –8,496 | –8,496 | 1 321,76 | 131,021 |
| Autovaz | | 3 911 | 212,171 | 126,410 | 85,761 | 85,761 | 1 293,44 | 219,516 |
| Bayerische Motoren Werke AG | | 640 021 | 129,253 | 137,409 | –8,156 | –8,210 | 1 534,13 | 146,355 |
| Bentley Motors Ltd | | 1 187 | 391,423 | 181,363 | 210,060 | 210,060 | 2 495,92 | 395,925 |
| BMW M GmbH | | 77 120 | 133,513 | 142,836 | –9,323 | –13,535 | 1 652,88 | 156,242 |
| Bugatti Automobiles S.A.S | | 8 | 584,600 | 159,225 | 425,375 | 425,375 | 2 011,50 | 589,250 |
| Caterham Cars Limited | D | 135 | 166,920 | 210,000 | –43,080 | –43,080 | 712,15 | 179,826 |
| Chevrolet Italia | | 25 442 | 113,042 | 116,356 | –3,314 | –3,359 | 1 073,45 | 117,607 |
| Chrysler Group LLC | | 31 121 | 192,081 | 157,480 | 34,601 | 34,601 | 1 973,32 | 215,200 |
| CNG Technik | P1 | 583 | 225,000 | 134,782 | 90,218 | 89,953 | 1 476,64 | 226,252 |
| Automobile Dacia SA | | 251 938 | 133,865 | 123,831 | 10,034 | 9,631 | 1 237,01 | 144,989 |
| Daihatsu Motor Co. Ltd. | | 18 972 | 128,351 | 117,975 | 10,376 | 10,376 | 1 108,86 | 145,374 |
| Daimler AG, Stuttgart | P2 | 646 067 | 137,762 | 137,323 | 0,439 | 0,349 | 1 532,24 | 160,166 |
| Dr Motor Company S. r. l. | | 4 943 | 122,413 | 120,642 | 1,771 | 1,771 | 1 167,22 | 138,566 |
| Ferrari | D | 2 361 | 300,718 | 303,000 | –2,282 | –2,282 | 1 751,12 | 322,468 |
| FIAT Group Automobiles S.p.A. | | 975 822 | 115,285 | 119,240 | –3,955 | –3,955 | 1 136,56 | 125,013 |
| Ford-Werke GmbH | P1 | 1 076 887 | 121,128 | 126,226 | –5,098 | –5,605 | 1 289,42 | 136,552 |
| Fuji Heavy Industries Ltd. | ND | 30 655 | 165,182 | 164,616 | 0,566 | 0,520 | 1 608,03 | 179,332 |
| Geely Europe Ltd | | 918 | 115,916 | 140,077 | –24,161 | –24,161 | 1 592,50 | 131,466 |
| General Motors Company | | 1 490 | 270,134 | 151,750 | 118,384 | 113,988 | 1 847,93 | 296,400 |
| GM Daewoo Auto u. Tech. Comp. | | 146 117 | 125,759 | 124,606 | 1,153 | 1,138 | 1 253,96 | 143,544 |
| GM Italia S.r.l. | | 37 670 | 119,750 | 125,467 | –5,717 | –5,717 | 1 272,82 | 124,405 |
| Great Wall Motor Company Limited | D | 344 | 222,000 | 195,000 | 27,000 | 27,000 | 1 919,52 | 224,314 |
| Gumpert Sportwagenmanufaktur GmbH | | 2 | 310,000 | 132,879 | 177,121 | 177,121 | 1 435,00 | 310,000 |
| Honda Automobile China CO | P3 | 20 876 | 125,023 | 119,099 | 5,924 | 5,911 | 1 133,46 | 126,094 |
| Honda Automobile Thailand CO | P3 | 1 444 | 142,000 | 120,816 | 21,184 | 21,184 | 1 171,03 | 142,615 |
| Honda Motor CO | P3 | 102 890 | 124,841 | 128,710 | –3,869 | –4,083 | 1 343,77 | 143,823 |
| Honda of the UK Manufacturing | P3 | 47 840 | 145,932 | 133,391 | 12,541 | 12,234 | 1 446,21 | 162,280 |
| Honda Turkiye AS | P3 | 1 587 | 155,953 | 125,560 | 30,393 | 30,393 | 1 274,84 | 156,624 |
| Hyundai Motor Europe GmBH | | 325 603 | 120,858 | 126,725 | –5,867 | –5,867 | 1 300,33 | 134,244 |
| Iveco S.p.A | | 49 | 213,548 | 180,265 | 33,283 | 33,283 | 2 471,90 | 216,694 |
| Jaguar Cars Ltd | D | 23 740 | 178,656 | 178,025 | 0,631 | 0,631 | 1 900,33 | 199,016 |
| Kia Motors Europe GmbH | | 253 706 | 126,251 | 131,248 | –4,997 | –4,997 | 1 399,30 | 143,272 |
| KTM-Sportmotorcycle AG | D | 57 | 173,432 | 200,000 | –26,568 | –26,568 | 882,89 | 179,000 |
| Automobili Lamborghini S.p.A | | 265 | 323,977 | 141,293 | 182,684 | 182,506 | 1 619,11 | 357,362 |
| Land Rover | D | 65 534 | 209,295 | 178,025 | 31,270 | 31,270 | 2 351,43 | 231,494 |
| Lotus Cars Limited | D | 825 | 189,108 | 280,000 | –90,892 | –90,892 | 1 159,21 | 196,596 |
| The London Taxi Company | | 1 662 | 225,087 | 154,227 | 70,860 | 70,860 | 1 902,13 | 227,739 |
| Magyar Suzuki Corporation Ltd. | | 87 204 | 130,004 | 121,130 | 8,874 | 8,843 | 1 177,91 | 136,665 |
| Mahindra Europe S.r.l. | | 48 | 246,839 | 160,042 | 86,797 | 86,797 | 2 029,38 | 251,500 |
| Maruti Suzuki India Ltd. | | 19 577 | 103,000 | 109,908 | –6,908 | –6,908 | 932,36 | 104,287 |
| Maserati S.p.A. | | 1 626 | 353,473 | 159,119 | 194,354 | 194,354 | 2 009,18 | 362,557 |
| Mazda Motor Corporation | | 170 007 | 133,729 | 128,523 | 5,206 | 4,831 | 1 339,67 | 149,458 |
| Mercedes-AMG GmbH, Affalterbach | P2 | 1 503 | 308,000 | 144,857 | 163,143 | 163,138 | 1 697,10 | 308,000 |
| MG Motor UK Limited | D | 264 | 184,871 | 184,000 | 0,871 | 0,871 | 1 180,16 | 184,717 |
| Micro-Vett SpA | | 4 | 0,000 | 133,507 | – 133,507 | – 133,507 | 1 448,75 | 0,000 |
| Mitsubishi Motors Corporation (MMC) | P4 | 72 594 | 145,036 | 138,601 | 6,435 | 6,377 | 1 560,20 | 165,144 |
| Mitsubishi Motor R&D Europe GmbH | P4 | 16 530 | 119,878 | 114,793 | 5,085 | 5,084 | 1 039,25 | 127,284 |
| Morgan Motor Co. Ltd. | D | 415 | 164,342 | 180,000 | –15,658 | –15,658 | 1 113,67 | 189,278 |
| Nissan International SA | | 389 818 | 132,131 | 128,875 | 3,256 | 3,256 | 1 347,39 | 147,197 |
| O.M.C.I. S.r.l. | | 46 | 156,862 | 120,759 | 36,103 | 36,103 | 1 169,78 | 167,848 |
| Adam Opel AG | | 935 499 | 126,920 | 130,483 | –3,563 | –3,767 | 1 382,56 | 139,529 |
| OSV - Opel Special Vehicles GmbH | | 67 | 135,512 | 140,208 | –4,696 | –4,696 | 1 595,36 | 136,836 |
| Perodua Manufacturing Sdn Bhd | | 690 | 136,480 | 113,634 | 22,846 | 22,846 | 1 013,88 | 140,230 |
| Pgo Ingenierie | | 29 | 185,000 | 115,657 | 69,343 | 69,343 | 1 058,14 | 189,828 |
| Dr.Ing.h.c.F. Porsche AG | | 34 512 | 220,872 | 152,089 | 68,783 | 68,783 | 1 855,34 | 238,859 |
| Potenza Sports Cars | | 31 | 178,000 | 99,975 | 78,025 | 78,025 | 715,00 | 178,000 |
| Proton Cars United Kingdom Ltd. | D | 792 | 143,315 | 185,000 | –41,685 | –41,685 | 1 394,89 | 153,557 |
| Quattro GmbH | | 2 596 | 279,097 | 154,102 | 124,995 | 124,766 | 1 899,39 | 299,034 |
| Renault | | 1 125 141 | 120,700 | 127,045 | –6,345 | –6,378 | 1 307,33 | 133,824 |
| Rolls-Royce Motors Cars LTD | | 413 | 315,616 | 181,297 | 134,319 | 133,038 | 2 494,48 | 332,063 |
| Saab Automobile AB | | 19 979 | 156,561 | 143,922 | 12,639 | 12,639 | 1 676,64 | 175,341 |
| Santana Motor S.A. | | 382 | 168,351 | 135,765 | 32,586 | 32,586 | 1 498,15 | 204,921 |
| SEAT | | 288 629 | 120,162 | 125,722 | –5,560 | –5,647 | 1 278,38 | 131,162 |
| Secma | | 26 | 155,000 | 97,370 | 57,630 | 57,630 | 658,00 | 155,000 |
| Shijiazhuang Shuanghuan Automobile Company | | 44 | 266,357 | 152,951 | 113,406 | 113,406 | 1 874,20 | 267,682 |
| SKODA auto a.s. | | 420 718 | 127,869 | 127,225 | 0,644 | 0,571 | 1 311,28 | 139,193 |
| Sovab | | 94 | 227,066 | 166,119 | 60,947 | 60,947 | 2 162,34 | 230,138 |
| Ssangyong Motor Company | D | 4 785 | 203,851 | 180,000 | 23,851 | 23,851 | 2 023,10 | 215,728 |
| Suzuki Motor Corporation | | 85 177 | 124,055 | 121,050 | 3,005 | 2,981 | 1 176,15 | 144,109 |
| Tata Motors Limited | D | 3 582 | 137,754 | 178,025 | –40,271 | –40,271 | 1 293,00 | 151,987 |
| Tesla Motors Ltd | | 40 | 0,000 | 128,309 | – 128,309 | – 128,309 | 1 335,00 | 0,000 |
| Think | | 144 | 0,000 | 120,248 | – 120,248 | – 120,248 | 1 158,61 | 0,000 |
| Toyota Motor Europe NV/SA | | 564 633 | 112,241 | 128,349 | –16,108 | –16,273 | 1 335,87 | 129,056 |
| Volkswagen AG | | 1 469 419 | 125,987 | 130,715 | –4,728 | –4,763 | 1 387,65 | 140,352 |
| Volvo Car Corporation | | 204 926 | 134,492 | 143,273 | –8,781 | –8,781 | 1 662,43 | 156,948 |
| Westfield Sports Cars | | 3 | 178,000 | 99,975 | 78,025 | 78,025 | 715,00 | 178,000 |
| Wiesmann GmbH | D | 8 | 253,000 | 274,000 | –21,000 | –21,000 | 1 409,88 | 257,250 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Ražotāja nosaukums

Grupas un atkāpes

Reģistrēto transportlīdzekļu skaits

Vidējais CO2 (65 %), labots

Īpatnējo emisiju mērķis

Attālums līdz mērķim

Attālums līdz mērķim, koriģēts

Vidējā masa

Vidējais CO2 (100 %)

ALPINA Burkard Bovensiepen GmbH + Co. KG

173

187,795

147,429

40,366

40,366

1 753,38

210,341

Artega Automobil GmbH & Co. KG

2

220,000

132,194

87,806

87,806

1 420,00

220,000

Aston Martin Lagonda Ltd

D

1 415

333,482

320,000

13,482

12,657

1 860,72

348,372

Audi AG

589 855

133,883

140,365

–6,482

–6,557

1 598,80

151,832

Automobiles Citroën

815 936

118,764

127,361

–8,597

–8,597

1 314,26

131,418

Automobiles Peugeot

974 248

119,208

127,704

–8,496

–8,496

1 321,76

131,021

Autovaz

3 911

212,171

126,410

85,761

85,761

1 293,44

219,516

Bayerische Motoren Werke AG

640 021

129,253

137,409

–8,156

–8,210

1 534,13

146,355

Bentley Motors Ltd

1 187

391,423

181,363

210,060

210,060

2 495,92

395,925

BMW M GmbH

77 120

133,513

142,836

–9,323

–13,535

1 652,88

156,242

Bugatti Automobiles S.A.S

8

584,600

159,225

425,375

425,375

2 011,50

589,250

Caterham Cars Limited

D

135

166,920

210,000

–43,080

–43,080

712,15

179,826

Chevrolet Italia

25 442

113,042

116,356

–3,314

–3,359

1 073,45

117,607

Chrysler Group LLC

31 121

192,081

157,480

34,601

34,601

1 973,32

215,200

CNG Technik

P1

583

225,000

134,782

90,218

89,953

1 476,64

226,252

Automobile Dacia SA

251 938

133,865

123,831

10,034

9,631

1 237,01

144,989

Daihatsu Motor Co. Ltd.

18 972

128,351

117,975

10,376

10,376

1 108,86

145,374

Daimler AG, Stuttgart

P2

646 067

137,762

137,323

0,439

0,349

1 532,24

160,166

Dr Motor Company S. r. l.

4 943

122,413

120,642

1,771

1,771

1 167,22

138,566

Ferrari

D

2 361

300,718

303,000

–2,282

–2,282

1 751,12

322,468

FIAT Group Automobiles S.p.A.

975 822

115,285

119,240

–3,955

–3,955

1 136,56

125,013

Ford-Werke GmbH

P1

1 076 887

121,128

126,226

–5,098

–5,605

1 289,42

136,552

Fuji Heavy Industries Ltd.

ND

30 655

165,182

164,616

0,566

0,520

1 608,03

179,332

Geely Europe Ltd

918

115,916

140,077

–24,161

–24,161

1 592,50

131,466

General Motors Company

1 490

270,134

151,750

118,384

113,988

1 847,93

296,400

GM Daewoo Auto u. Tech. Comp.

146 117

125,759

124,606

1,153

1,138

1 253,96

143,544

GM Italia S.r.l.

37 670

119,750

125,467

–5,717

–5,717

1 272,82

124,405

Great Wall Motor Company Limited

D

344

222,000

195,000

27,000

27,000

1 919,52

224,314

Gumpert Sportwagenmanufaktur GmbH

2

310,000

132,879

177,121

177,121

1 435,00

310,000

Honda Automobile China CO

P3

20 876

125,023

119,099

5,924

5,911

1 133,46

126,094

Honda Automobile Thailand CO

P3

1 444

142,000

120,816

21,184

21,184

1 171,03

142,615

Honda Motor CO

P3

102 890

124,841

128,710

–3,869

–4,083

1 343,77

143,823

Honda of the UK Manufacturing

P3

47 840

145,932

133,391

12,541

12,234

1 446,21

162,280

Honda Turkiye AS

P3

1 587

155,953

125,560

30,393

30,393

1 274,84

156,624

Hyundai Motor Europe GmBH

325 603

120,858

126,725

–5,867

–5,867

1 300,33

134,244

Iveco S.p.A

49

213,548

180,265

33,283

33,283

2 471,90

216,694

Jaguar Cars Ltd

D

23 740

178,656

178,025

0,631

0,631

1 900,33

199,016

Kia Motors Europe GmbH

253 706

126,251

131,248

–4,997

–4,997

1 399,30

143,272

KTM-Sportmotorcycle AG

D

57

173,432

200,000

–26,568

–26,568

882,89

179,000

Automobili Lamborghini S.p.A

265

323,977

141,293

182,684

182,506

1 619,11

357,362

Land Rover

D

65 534

209,295

178,025

31,270

31,270

2 351,43

231,494

Lotus Cars Limited

D

825

189,108

280,000

–90,892

–90,892

1 159,21

196,596

The London Taxi Company

1 662

225,087

154,227

70,860

70,860

1 902,13

227,739

Magyar Suzuki Corporation Ltd.

87 204

130,004

121,130

8,874

8,843

1 177,91

136,665

Mahindra Europe S.r.l.

48

246,839

160,042

86,797

86,797

2 029,38

251,500

Maruti Suzuki India Ltd.

19 577

103,000

109,908

–6,908

–6,908

932,36

104,287

Maserati S.p.A.

1 626

353,473

159,119

194,354

194,354

2 009,18

362,557

Mazda Motor Corporation

170 007

133,729

128,523

5,206

4,831

1 339,67

149,458

Mercedes-AMG GmbH, Affalterbach

P2

1 503

308,000

144,857

163,143

163,138

1 697,10

308,000

MG Motor UK Limited

D

264

184,871

184,000

0,871

0,871

1 180,16

184,717

Micro-Vett SpA

4

0,000

133,507

– 133,507

– 133,507

1 448,75

0,000

Mitsubishi Motors Corporation (MMC)

P4

72 594

145,036

138,601

6,435

6,377

1 560,20

165,144

Mitsubishi Motor R&D Europe GmbH

P4

16 530

119,878

114,793

5,085

5,084

1 039,25

127,284

Morgan Motor Co. Ltd.

D

415

164,342

180,000

–15,658

–15,658

1 113,67

189,278

Nissan International SA

389 818

132,131

128,875

3,256

3,256

1 347,39

147,197

O.M.C.I. S.r.l.

46

156,862

120,759

36,103

36,103

1 169,78

167,848

Adam Opel AG

935 499

126,920

130,483

–3,563

–3,767

1 382,56

139,529

OSV - Opel Special Vehicles GmbH

67

135,512

140,208

–4,696

–4,696

1 595,36

136,836

Perodua Manufacturing Sdn Bhd

690

136,480

113,634

22,846

22,846

1 013,88

140,230

Pgo Ingenierie

29

185,000

115,657

69,343

69,343

1 058,14

189,828

Dr.Ing.h.c.F. Porsche AG

34 512

220,872

152,089

68,783

68,783

1 855,34

238,859

Potenza Sports Cars

31

178,000

99,975

78,025

78,025

715,00

178,000

Proton Cars United Kingdom Ltd.

D

792

143,315

185,000

–41,685

–41,685

1 394,89

153,557

Quattro GmbH

2 596

279,097

154,102

124,995

124,766

1 899,39

299,034

Renault

1 125 141

120,700

127,045

–6,345

–6,378

1 307,33

133,824

Rolls-Royce Motors Cars LTD

413

315,616

181,297

134,319

133,038

2 494,48

332,063

Saab Automobile AB

19 979

156,561

143,922

12,639

12,639

1 676,64

175,341

Santana Motor S.A.

382

168,351

135,765

32,586

32,586

1 498,15

204,921

SEAT

288 629

120,162

125,722

–5,560

–5,647

1 278,38

131,162

Secma

26

155,000

97,370

57,630

57,630

658,00

155,000

Shijiazhuang Shuanghuan Automobile Company

44

266,357

152,951

113,406

113,406

1 874,20

267,682

SKODA auto a.s.

420 718

127,869

127,225

0,644

0,571

1 311,28

139,193

Sovab

94

227,066

166,119

60,947

60,947

2 162,34

230,138

Ssangyong Motor Company

D

4 785

203,851

180,000

23,851

23,851

2 023,10

215,728

Suzuki Motor Corporation

85 177

124,055

121,050

3,005

2,981

1 176,15

144,109

Tata Motors Limited

D

3 582

137,754

178,025

–40,271

–40,271

1 293,00

151,987

Tesla Motors Ltd

40

0,000

128,309

– 128,309

– 128,309

1 335,00

0,000

Think

144

0,000

120,248

– 120,248

– 120,248

1 158,61

0,000

Toyota Motor Europe NV/SA

564 633

112,241

128,349

–16,108

–16,273

1 335,87

129,056

Volkswagen AG

1 469 419

125,987

130,715

–4,728

–4,763

1 387,65

140,352

Volvo Car Corporation

204 926

134,492

143,273

–8,781

–8,781

1 662,43

156,948

Westfield Sports Cars

3

178,000

99,975

78,025

78,025

715,00

178,000

Wiesmann GmbH

D

8

253,000

274,000

–21,000

–21,000

1 409,88

257,250

Paskaidrojumi par 1. tabulu:

B   sleja

“D” nozīmē, ka saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2011) 8334, galīgā redakcija, ir piemērota atkāpe, ja tas ir maza apjoma ražotājs;

“ND” nozīmē, ka saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2011) 8336, galīgā redakcija, ir piemērota atkāpe, ja ražotājs darbojas konkrētā nišā;

“P” nozīmē, ka ražotājs ir dalībnieks kādā no grupām, kas uzskaitītas 2. tabulā un izveidotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 7. pantu.

D   sleja

“Vidējās īpatnējās emisijas (65 %), labots” ir vidējās īpatnējās CO2 emisijas, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 4. panta otrās daļas pirmo ievilkumu un Komisijas paziņojuma COM(2010) 657 4. nodaļu, pamatojoties uz labojumiem, kurus Komisijai paziņojis attiecīgais ražotājs. Šajos skaitļos ņemti vērā visi transportlīdzekļi, attiecībā uz kuriem ir ievērota gan masas, gan CO2 emisiju pieļaujamā vērtība, tostarp transportlīdzekļi, kurus nevar pārbaudīt ražotāji.

E   sleja

“Īpatnējo emisiju mērķis” ir emisiju mērķis, ko nosaka, pamatojoties uz visu to transportlīdzekļu vidējo masu, kuri attiecināti uz vienu ražotāju (no 2015. gada vērā jāņem 100 % visi transportlīdzekļi), pirms tam piemērojot Regulas (EK) Nr. 443/2009 I pielikumā sniegto formulu.

F   sleja

“Attālums līdz mērķim” ir D un E slejā norādīto vērtību starpība.

G   sleja

“Attālums līdz mērķim, koriģēts” ir tāds attālums līdz mērķim, kas norādīts F slejā un koriģēts atbilstīgi kļūdas robežai. Kļūda rodas tad, ja transportlīdzekļi nav identificējami (transportlīdzekļiem nav identifikācijas koda, kurā norādīts tips, variants un versija), un to aprēķina pēc šādas formulas:

Kļūda = [(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)] absolūtā vērtība;

| AC1 | = | vidējās īpatnējās CO2 emisijas, tostarp ņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus (kā norādīts D slejā); |
| --- | --- | --- |
| TG1 | = | īpatnējo emisiju mērķis, tostarp ņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus (kā norādīts E slejā); |
| AC2 | = | vidējās CO2 emisijas, neņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus; |
| TG2 | = | īpatnējo emisiju mērķis, neņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus. |

AC1

=

vidējās īpatnējās CO2 emisijas, tostarp ņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus (kā norādīts D slejā);

TG1

=

īpatnējo emisiju mērķis, tostarp ņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus (kā norādīts E slejā);

AC2

=

vidējās CO2 emisijas, neņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus;

TG2

=

īpatnējo emisiju mērķis, neņemot vērā neidentificējamos transportlīdzekļus.

2.   tabula

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 443/2009 10. panta 1. punktu apstiprināto grupu un vērtību saraksts

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grupas nosaukums | Grupa | Reģistrēto transportlīdzekļu skaits | Vidējais CO2 (65 %), labots | Īpatnējo emisiju mērķis | Attālums līdz mērķim | Attālums līdz mērķim, koriģēts | Vidējā masa | Vidējais CO2 (100 %) |
| FORD-WERKE GMBH | P1 | 1 077 470 | 121,143 | 126,231 | –5,088 | –5,182 | 1 162,42 | 127,80 |
| DAIMLER AG | P2 | 647 570 | 137,834 | 137,340 | 0,494 | –0,016 | 1 167,88 | 140,91 |
| HONDA MOTOR EUROPE LTD | P3 | 174 637 | 128,612 | 128,750 | –0,138 | –0,365 | 1 344,64 | 146,87 |
| MITSUBISHI MOTORS | P4 | 89 124 | 137,055 | 134,185 | 2,870 | 2,840 | 1 463,58 | 158,12 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Grupas nosaukums

Grupa

Reģistrēto transportlīdzekļu skaits

Vidējais CO2 (65 %), labots

Īpatnējo emisiju mērķis

Attālums līdz mērķim

Attālums līdz mērķim, koriģēts

Vidējā masa

Vidējais CO2 (100 %)

FORD-WERKE GMBH

P1

1 077 470

121,143

126,231

–5,088

–5,182

1 162,42

127,80

DAIMLER AG

P2

647 570

137,834

137,340

0,494

–0,016

1 167,88

140,91

HONDA MOTOR EUROPE LTD

P3

174 637

128,612

128,750

–0,138

–0,365

1 344,64

146,87

MITSUBISHI MOTORS

P4

89 124

137,055

134,185

2,870

2,840

1 463,58

158,12

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/105 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/105

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 21. decembris),

ar ko groza II un IV pielikumu Padomes Direktīvā 2009/158/EK par dzīvnieku veselības nosacījumiem, ar ko reglamentē mājputnu un inkubējamo olu tirdzniecību Kopienā un to ievešanu no trešām valstīm

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9518)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/879/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/158/EK par dzīvnieku veselības nosacījumiem, ar ko reglamentē mājputnu un inkubējamo olu tirdzniecību Kopienā un to ievešanu no trešām valstīm (1), un jo īpaši tās 34. pantu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2009/158/EK paredzēti dzīvnieku veselības nosacījumi, ar ko reglamentē mājputnu un inkubējamo olu tirdzniecību Savienībā un to importu no trešām valstīm. Direktīvas II pielikumā izklāstīti noteikumi par uzņēmumu apstiprināšanu saistībā ar minēto preču tirdzniecību Savienībā un uzraudzības programmām, kas jāveic attiecībā uz dažām mājputnu sugu slimībām. Direktīvas 2009/158/EK IV pielikumā ir iekļauti veterināro sertifikātu paraugi minētajā direktīvā uzskaitīto mājputnu tirdzniecībai Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2009/158/EK paredzēti dzīvnieku veselības nosacījumi, ar ko reglamentē mājputnu un inkubējamo olu tirdzniecību Savienībā un to importu no trešām valstīm. Direktīvas II pielikumā izklāstīti noteikumi par uzņēmumu apstiprināšanu saistībā ar minēto preču tirdzniecību Savienībā un uzraudzības programmām, kas jāveic attiecībā uz dažām mājputnu sugu slimībām. Direktīvas 2009/158/EK IV pielikumā ir iekļauti veterināro sertifikātu paraugi minētajā direktīvā uzskaitīto mājputnu tirdzniecībai Savienībā.

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu 2011/214/ES (2) grozītajā Direktīvas 2009/158/EK II pielikumā ir izklāstītas procedūras Salmonella un Mycoplasma diagnosticēšanai. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu 2011/214/ES (2) grozītajā Direktīvas 2009/158/EK II pielikumā ir izklāstītas procedūras Salmonella un Mycoplasma diagnosticēšanai.

| (3) | Direktīvas 2009/158/EK II pielikuma III nodaļā ir izklāstītas minimālās prasības attiecībā uz slimību uzraudzības programmām. Šajā nodaļā ir aprakstītas testu veikšanas procedūras Salmonella Pullorum un Salmonella Gallinarum noteikšanai. Tomēr ir nepieciešams paredzēt dažas detalizētākas papildu prasības attiecībā uz testu veikšanu Salmonella arizonae noteikšanai. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2009/158/EK II pielikuma III nodaļā ir izklāstītas minimālās prasības attiecībā uz slimību uzraudzības programmām. Šajā nodaļā ir aprakstītas testu veikšanas procedūras Salmonella Pullorum un Salmonella Gallinarum noteikšanai. Tomēr ir nepieciešams paredzēt dažas detalizētākas papildu prasības attiecībā uz testu veikšanu Salmonella arizonae noteikšanai.

| (4) | Turklāt I daļas I.31. ailē veterinārā sertifikāta paraugā diennakti veciem cāļiem, kas iekļauts Direktīvas 2009/158/EK IV pielikumā, ir ietverta prasība sniegt detalizētu informāciju saistībā ar to preču identifikāciju, uz kurām tas attiecas. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt I daļas I.31. ailē veterinārā sertifikāta paraugā diennakti veciem cāļiem, kas iekļauts Direktīvas 2009/158/EK IV pielikumā, ir ietverta prasība sniegt detalizētu informāciju saistībā ar to preču identifikāciju, uz kurām tas attiecas.

| (5) | Šī prasība nodrošinās, ka tiek sniegta vērtīga informācija par diennakti veco cāļu izcelsmes saimi(-ēm), jo īpaši attiecībā uz testu veikšanu atsevišķu Salmonella serotipu noteikšanai. Tomēr šķiet, ka dažas no šīm prasībām attiecībā uz datu sniegšanu rada nevajadzīgu administratīvo slogu uzņēmējiem, īpaši saistībā ar perējuma neparedzamību. Turklāt daži dati, kas prasīti minētajā ailē, tiek norādīti citās sertifikāta daļās. |
| --- | --- |

(5)

Šī prasība nodrošinās, ka tiek sniegta vērtīga informācija par diennakti veco cāļu izcelsmes saimi(-ēm), jo īpaši attiecībā uz testu veikšanu atsevišķu Salmonella serotipu noteikšanai. Tomēr šķiet, ka dažas no šīm prasībām attiecībā uz datu sniegšanu rada nevajadzīgu administratīvo slogu uzņēmējiem, īpaši saistībā ar perējuma neparedzamību. Turklāt daži dati, kas prasīti minētajā ailē, tiek norādīti citās sertifikāta daļās.

| (6) | Tādēļ šie ieraksti 1.31. ailē veterināro sertifikātu paraugos inkubējamām olām, diennakti veciem cāļiem un vaislas un produktīvajiem mājputniem jāsvītro un jāaizstāj ar ierakstu “Apstiprinājuma numurs”, kas sniegtu skaidrāku informāciju par attiecīgo preču izcelsmi. Tāpēc šo sertifikātu paraugu II daļas piezīmju I daļa atbilstoši jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ šie ieraksti 1.31. ailē veterināro sertifikātu paraugos inkubējamām olām, diennakti veciem cāļiem un vaislas un produktīvajiem mājputniem jāsvītro un jāaizstāj ar ierakstu “Apstiprinājuma numurs”, kas sniegtu skaidrāku informāciju par attiecīgo preču izcelsmi. Tāpēc šo sertifikātu paraugu II daļas piezīmju I daļa atbilstoši jāgroza.

| (7) | IX pielikumā Komisijas 2008. gada 8. augusta Regulai (EK) Nr. 798/2008 par to trešo valstu, teritoriju un nodalījumu sarakstu, no kuriem atļauts importēt tranzītā caur Kopienu pārvadāt mājputnus un mājputnu produktus, un par veterinārās sertifikācijas prasībām (3) ir iekļauti īpaši nosacījumi, kas attiecas uz skrējējputnu, kuri audzēti kā vaislas un produktīvie putni, un to inkubējamo olu un diennakti vecu cāļu importēšanu. |
| --- | --- |

(7)

IX pielikumā Komisijas 2008. gada 8. augusta Regulai (EK) Nr. 798/2008 par to trešo valstu, teritoriju un nodalījumu sarakstu, no kuriem atļauts importēt tranzītā caur Kopienu pārvadāt mājputnus un mājputnu produktus, un par veterinārās sertifikācijas prasībām (3) ir iekļauti īpaši nosacījumi, kas attiecas uz skrējējputnu, kuri audzēti kā vaislas un produktīvie putni, un to inkubējamo olu un diennakti vecu cāļu importēšanu.

| (8) | Minētā pielikuma II daļas 3. punktā, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1380/2011 (4), ir noteikts, ka gadījumā, ja diennakti vecie cāļi nav audzēti tajā dalībvalstī, uz kuru tika importētas inkubējamās olas, tos transportē tieši uz galamērķa vietu un tur šajā vietā vismaz trīs nedēļas no izperēšanas dienas. Šī prasība būtu jāietver attiecīgajā veterinārā sertifikāta paraugā diennakti veciem cāļiem, kas iekļauts Direktīvas 2009/158/EK IV pielikumā. Tādēļ minētais sertifikāta paraugs būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Minētā pielikuma II daļas 3. punktā, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1380/2011 (4), ir noteikts, ka gadījumā, ja diennakti vecie cāļi nav audzēti tajā dalībvalstī, uz kuru tika importētas inkubējamās olas, tos transportē tieši uz galamērķa vietu un tur šajā vietā vismaz trīs nedēļas no izperēšanas dienas. Šī prasība būtu jāietver attiecīgajā veterinārā sertifikāta paraugā diennakti veciem cāļiem, kas iekļauts Direktīvas 2009/158/EK IV pielikumā. Tādēļ minētais sertifikāta paraugs būtu attiecīgi jāgroza.

| (9) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 2009/158/EK. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 2009/158/EK.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 2009/158/EK II un IV pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2012. gada 1. februāra.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 21. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 74. lpp.

1

(2)  OV L 90, 6.4.2011., 27. lpp.

2

(3)  OV L 226, 23.8.2008., 1. lpp.

3

(4)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 25. lpp.

4

Oficiālā Vēstneša

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2009/158/EK II un IV pielikumu groza šādi:

| 1) | II pielikuma III nodaļas A.2. punktu groza šādi:






  a) | zemsvītras piezīmi (**) aizstāj ar šādu:






  “(**) | Jāņem vērā, ka vides paraugi parasti nav piemēroti uzticamai Salmonella Pullorum un Salmonella Gallinarum noteikšanai, bet tie ir piemēroti Salmonella arizonae noteikšanai.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

II pielikuma III nodaļas A.2. punktu groza šādi:

a)

zemsvītras piezīmi (**) aizstāj ar šādu:

“(**)

Jāņem vērā, ka vides paraugi parasti nav piemēroti uzticamai Salmonella Pullorum un Salmonella Gallinarum noteikšanai, bet tie ir piemēroti Salmonella arizonae noteikšanai.”;

| b) | zemsvītras piezīmi (****) aizstāj ar šādu:






  “(****) | Salmonella Pullorum un Salmonella Gallinarum nelabprāt aug modificētā pusšķidrā Rappaport Vassiliadis (MSRV) barotnē, ko izmanto zoonozi izraisošu Salmonella spp. uzraudzībai Savienībā, bet tā ir piemērota Salmonella arizonae.”; |
| --- | --- | --- |

b)

zemsvītras piezīmi (****) aizstāj ar šādu:

“(****)

Salmonella Pullorum un Salmonella Gallinarum nelabprāt aug modificētā pusšķidrā Rappaport Vassiliadis (MSRV) barotnē, ko izmanto zoonozi izraisošu Salmonella spp. uzraudzībai Savienībā, bet tā ir piemērota Salmonella arizonae.”;

| 2) | IV pielikumā paraugu Nr. 1., Nr. 2. un Nr. 3. aizstāj ar šādu:
  “PARAUGS Nr. 1









  PARAUGS Nr. 2









  PARAUGS Nr. 3 |
| --- | --- |

2)

IV pielikumā paraugu Nr. 1., Nr. 2. un Nr. 3. aizstāj ar šādu:

“PARAUGS Nr. 1

Image

Image

Image

PARAUGS Nr. 2

Image

Image

Image

PARAUGS Nr. 3

Image

Image

Image

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/117 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/117

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 21. decembris),

ar ko groza I pielikumu Īstenošanas lēmumam 2011/402/ES par ārkārtas pasākumiem, kuri piemērojami no Ēģiptes importētām grieķu trigonellas sēklām un konkrētām sēklām un pupām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9524)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/880/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) un iii) punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 178/2002 izklāstīti vispārīgi principi, kas Savienības un valsts līmenī reglamentē pārtiku un barību vispār un, konkrētāk, pārtikas un barības nekaitīgumu. Tajā paredzēti ārkārtas pasākumi, kas Komisijai jāveic, ja ir acīmredzams, ka pārtika vai barība, kura importēta no kādas trešās valsts, var radīt nopietnu risku cilvēku veselībai, dzīvnieku veselībai vai videi un ka šo risku nevar apmierinoši novērst ar attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) veiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 178/2002 izklāstīti vispārīgi principi, kas Savienības un valsts līmenī reglamentē pārtiku un barību vispār un, konkrētāk, pārtikas un barības nekaitīgumu. Tajā paredzēti ārkārtas pasākumi, kas Komisijai jāveic, ja ir acīmredzams, ka pārtika vai barība, kura importēta no kādas trešās valsts, var radīt nopietnu risku cilvēku veselībai, dzīvnieku veselībai vai videi un ka šo risku nevar apmierinoši novērst ar attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) veiktajiem pasākumiem.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (2) nosaka vispārīgus pārtikas produktu higiēnas noteikumus pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem. Šajos noteikumos ir iekļautas higiēnas prasības nodrošināt, lai ievestā pārtika atbilstu vismaz tādiem pašiem vai līdzvērtīgiem higiēnas standartiem kā Savienībā ražotā pārtika. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (2) nosaka vispārīgus pārtikas produktu higiēnas noteikumus pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem. Šajos noteikumos ir iekļautas higiēnas prasības nodrošināt, lai ievestā pārtika atbilstu vismaz tādiem pašiem vai līdzvērtīgiem higiēnas standartiem kā Savienībā ražotā pārtika.

| (3) | Konstatēts, ka dažas no Ēģiptes importētās grieķu trigonellas sēklu partijas ir Šigas toksīnu izdalošās O104:H4 serotipa Escherichia coli baktērijas (STEC) uzliesmojuma izraisītājs Savienībā. Konstatēts, ka uzliesmojumu izraisījusi diedzētu Ēģiptes izcelsmes sēklu lietošana uzturā. |
| --- | --- |

(3)

Konstatēts, ka dažas no Ēģiptes importētās grieķu trigonellas sēklu partijas ir Šigas toksīnu izdalošās O104:H4 serotipa Escherichia coli baktērijas (STEC) uzliesmojuma izraisītājs Savienībā. Konstatēts, ka uzliesmojumu izraisījusi diedzētu Ēģiptes izcelsmes sēklu lietošana uzturā.

| (4) | Tādēļ ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2011/402/ES (3) Savienībā tika aizliegts laist brīvā apgrozībā konkrētas no Ēģiptes importētas sēklas un pupas, ko klasificē ar minētā lēmuma pielikumā uzskaitītajiem KN kodiem. Aizlieguma termiņš beidzas 2012. gada 31. martā. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2011/402/ES (3) Savienībā tika aizliegts laist brīvā apgrozībā konkrētas no Ēģiptes importētas sēklas un pupas, ko klasificē ar minētā lēmuma pielikumā uzskaitītajiem KN kodiem. Aizlieguma termiņš beidzas 2012. gada 31. martā.

| (5) | Tomēr kaltētus šķeltus pākšu dārzeņus, šķeltas sojas pupas vai sasmalcinātas eļļas augu sēklas un augļus neizmanto diedzēšanai. No Ēģiptes importēti kaltēti šķelti pākšu dārzeņi, šķeltas sojas pupas vai sasmalcinātas eļļas augu sēklas un augļi vairs nebūtu uzskatāmi par nedrošu pārtiku, tādēļ no jauna būtu jāatļauj to imports Savienībā. |
| --- | --- |

(5)

Tomēr kaltētus šķeltus pākšu dārzeņus, šķeltas sojas pupas vai sasmalcinātas eļļas augu sēklas un augļus neizmanto diedzēšanai. No Ēģiptes importēti kaltēti šķelti pākšu dārzeņi, šķeltas sojas pupas vai sasmalcinātas eļļas augu sēklas un augļi vairs nebūtu uzskatāmi par nedrošu pārtiku, tādēļ no jauna būtu jāatļauj to imports Savienībā.

| (6) | Tādēļ, pamatojoties uz minēto jauno informāciju, būtu jāgroza Īstenošanas lēmuma 2011/402/ES ārkārtas pasākumi. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ, pamatojoties uz minēto jauno informāciju, būtu jāgroza Īstenošanas lēmuma 2011/402/ES ārkārtas pasākumi.

| (7) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas lēmuma 2011/402/ES pielikums. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas lēmuma 2011/402/ES pielikums.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma 2011/402/ES pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 21. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.

2

(3)  OV L 179, 7.7.2011., 10. lpp.

3

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Ēģiptes izcelsmes sēklas un pupas, kuras līdz 2012. gada 31. martam Savienībā aizliegts laist brīvā apgrozībā

| KN kods (1) | Apraksts |
| --- | --- |
| ex 0704 90 90 | Rukolas asni |
| ex 0706 90 90 | Sarkano biešu asni, redīsu asni |
| ex 0708 | Pākšu dārzeņu asni, svaigi vai atdzesēti |
| ex 0709 90 90
  ex 0709 99 90 (2) | Sojas pupu asni |
| ex 0713 | Kaltēti lobīti, nešķelti pākšu dārzeņi, arī mizoti |
| 0910 99 10 | Grieķu trigonellas sēklas |
| ex 1201 00
  ex 1201 (2) | Sojas pupas, nešķeltas |
| 1207 50 | Sinepju sēklas |
| ex 1207 99 97
  ex 1207 99 96 (2) | Citu eļļas augu sēklas un augļi, nesasmalcināti |
| 1209 10 00 | Cukurbiešu sēklas |
| 1209 21 00 | Lucernas sēklas |
| 1209 91 | Dārzeņu sēklas |
| ex 1214 90 90 | Lucernas asni |

KN kods (1)

Apraksts

ex 0704 90 90

Rukolas asni

ex 0706 90 90

Sarkano biešu asni, redīsu asni

ex 0708

Pākšu dārzeņu asni, svaigi vai atdzesēti

ex 0709 90 90

ex 0709 99 90 (2)

Sojas pupu asni

ex 0713

Kaltēti lobīti, nešķelti pākšu dārzeņi, arī mizoti

0910 99 10

Grieķu trigonellas sēklas

ex 1201 00

ex 1201 (2)

Sojas pupas, nešķeltas

1207 50

Sinepju sēklas

ex 1207 99 97

ex 1207 99 96 (2)

Citu eļļas augu sēklas un augļi, nesasmalcināti

1209 10 00

Cukurbiešu sēklas

1209 21 00

Lucernas sēklas

1209 91

Dārzeņu sēklas

ex 1214 90 90

Lucernas asni

---

(1)  Šajā lēmumā minētie KN kodi attiecas uz kodiem, kas norādīti Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.) I pielikuma otrajā daļā.

1

(2)  KN kods 1.1.2012.”

2

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/119 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/119

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 21. decembris)

par finanšu lēmuma pieņemšanu attiecībā uz atbalsta piešķiršanu brīvprātīgiem uzraudzības pētījumiem par zaudējumiem medus bišu saimēs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9597)

(2011/881/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. maija Lēmumu 2009/470/EK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 22.–24. pantu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 75. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3) (turpmāk “īstenošanas kārtība”), un jo īpaši tās 90. pantu,

tā kā:

| (1) | Lēmumā 2009/470/EK noteiktas procedūras, kas reglamentē Kopienas finansiālo ieguldījumu izdevumiem veterinārijas jomā. |
| --- | --- |

(1)

Lēmumā 2009/470/EK noteiktas procedūras, kas reglamentē Kopienas finansiālo ieguldījumu izdevumiem veterinārijas jomā.

| (2) | Jo īpaši Lēmuma 2009/470/EK 22. pantā ir paredzēts, ka Kopiena var veikt vai palīdzēt dalībvalstīm veikt tehniskos un zinātniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu Kopienas tiesību aktus veterinārijas jomā. |
| --- | --- |

(2)

Jo īpaši Lēmuma 2009/470/EK 22. pantā ir paredzēts, ka Kopiena var veikt vai palīdzēt dalībvalstīm veikt tehniskos un zinātniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu Kopienas tiesību aktus veterinārijas jomā.

| (3) | Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par medus bišu veselību (4) ir iekļauts pārskats par jau pabeigtām Komisijas darbībām, kā arī darbībām, kas turpinās un ir saistītas ar medus bišu veselību Eiropas Savienībā. Galvenais paziņojumā izklāstītais jautājums ir bišu mirstība. Par bišu mirstību ir ziņojušas vairākas valstis visā pasaulē, tostarp arī ES dalībvalstis. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par medus bišu veselību (4) ir iekļauts pārskats par jau pabeigtām Komisijas darbībām, kā arī darbībām, kas turpinās un ir saistītas ar medus bišu veselību Eiropas Savienībā. Galvenais paziņojumā izklāstītais jautājums ir bišu mirstība. Par bišu mirstību ir ziņojušas vairākas valstis visā pasaulē, tostarp arī ES dalībvalstis.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2009. gada projektā “Bišu mirstība un bišu uzraudzība Eiropā” tika secināts, ka uzraudzības sistēmas ES lielākoties ir nepilnīgas un ka dalībvalstu līmenī trūkst datu, savukārt ES līmenī – salīdzināmu datu. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2009. gada projektā “Bišu mirstība un bišu uzraudzība Eiropā” tika secināts, ka uzraudzības sistēmas ES lielākoties ir nepilnīgas un ka dalībvalstu līmenī trūkst datu, savukārt ES līmenī – salīdzināmu datu.

| (5) | Galvenās Komisijas ierosinātās darbības bija izraudzīt ES references laboratoriju (EURL) bišu veselības jomā un sākt tādus uzraudzības pētījumus par zaudējumiem medus bišu saimēs, ko tehniski atbalsta EURL un līdzfinansē Komisija. |
| --- | --- |

(5)

Galvenās Komisijas ierosinātās darbības bija izraudzīt ES references laboratoriju (EURL) bišu veselības jomā un sākt tādus uzraudzības pētījumus par zaudējumiem medus bišu saimēs, ko tehniski atbalsta EURL un līdzfinansē Komisija.

| (6) | Pirmais posms jau ir īstenots, jo EURL bišu veselības jomā ir izraudzīta ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 87/2011 (5) un darbojas kopš 2011. gada 1. aprīļa (ANSES – Sophia Antipolis – FR). |
| --- | --- |

(6)

Pirmais posms jau ir īstenots, jo EURL bišu veselības jomā ir izraudzīta ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 87/2011 (5) un darbojas kopš 2011. gada 1. aprīļa (ANSES – Sophia Antipolis – FR).

| (7) | EURL bišu veselības jomā pēc Komisijas lūguma ir izstrādājusi tehnisku dokumentu “Pamatnostādnes izmēģinājuma uzraudzības projektam par zaudējumiem medus bišu saimēs” (Basis for a pilot surveillance project on honey bee colony losses, pieejams http://ec.europa.eu/food/animal/liveanimals/bees/bee_health_en.htm), kurā ietverti norādījumi dalībvalstīm par uzraudzības pētījumu izstrādi. |
| --- | --- |

(7)

EURL bišu veselības jomā pēc Komisijas lūguma ir izstrādājusi tehnisku dokumentu “Pamatnostādnes izmēģinājuma uzraudzības projektam par zaudējumiem medus bišu saimēs” (Basis for a pilot surveillance project on honey bee colony losses, pieejams http://ec.europa.eu/food/animal/liveanimals/bees/bee_health_en.htm), kurā ietverti norādījumi dalībvalstīm par uzraudzības pētījumu izstrādi.

| (8) | Lai dati par bišu veselību būtu pieejamāki, ir lietderīgi atbalstīt tādus uzraudzības pētījumus, kas tiek veikti dalībvalstīs un ir saistīti ar zaudējumiem medus bišu saimēs. |
| --- | --- |

(8)

Lai dati par bišu veselību būtu pieejamāki, ir lietderīgi atbalstīt tādus uzraudzības pētījumus, kas tiek veikti dalībvalstīs un ir saistīti ar zaudējumiem medus bišu saimēs.

| (9) | Dalībvalstis tika aicinātas līdz 2011. gada 30. septembrim nosūtīt Komisijai savus uzraudzības pētījumus, kuri sagatavoti, pamatojoties uz EURL tehnisko dokumentu par bišu veselību. |
| --- | --- |

(9)

Dalībvalstis tika aicinātas līdz 2011. gada 30. septembrim nosūtīt Komisijai savus uzraudzības pētījumus, kuri sagatavoti, pamatojoties uz EURL tehnisko dokumentu par bišu veselību.

| (10) | Savus priekšlikumus uzraudzības pētījumiem ir iesūtījušas 20 dalībvalstis. Notiek šo priekšlikumu tehniska un finansiāla novērtēšana, lai izvērtētu to atbilstību tehniskajam dokumentam “Pamatnostādnes izmēģinājuma uzraudzības projektam par zaudējumiem medus bišu saimēs”. Pēc novērtēšanas un atlases procedūras ar Komisijas turpmāku lēmumu katrai dalībvalstij tiks noteikta līdzfinansējuma likme, kas nepārsniegs 70 %, un individuālā ieguldījuma summa. |
| --- | --- |

(10)

Savus priekšlikumus uzraudzības pētījumiem ir iesūtījušas 20 dalībvalstis. Notiek šo priekšlikumu tehniska un finansiāla novērtēšana, lai izvērtētu to atbilstību tehniskajam dokumentam “Pamatnostādnes izmēģinājuma uzraudzības projektam par zaudējumiem medus bišu saimēs”. Pēc novērtēšanas un atlases procedūras ar Komisijas turpmāku lēmumu katrai dalībvalstij tiks noteikta līdzfinansējuma likme, kas nepārsniegs 70 %, un individuālā ieguldījuma summa.

| (11) | Uzraudzības pētījumos ir jāiekļauj pārbaudes dravās pirms ziemas un apmeklējums pēc ziemas. Vēl viens apmeklējums tiek plānots vasarā. Tāpēc atkarībā no tā, kāda ir dalībvalstu programmu struktūra, pirmais apmeklējums ir gaidāms pirms 2012. gada ziemas un otrais – nākamajā gadā. Tāpēc šā lēmuma piemērošanas periodu varētu būt lietderīgi noteikt no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(11)

Uzraudzības pētījumos ir jāiekļauj pārbaudes dravās pirms ziemas un apmeklējums pēc ziemas. Vēl viens apmeklējums tiek plānots vasarā. Tāpēc atkarībā no tā, kāda ir dalībvalstu programmu struktūra, pirmais apmeklējums ir gaidāms pirms 2012. gada ziemas un otrais – nākamajā gadā. Tāpēc šā lēmuma piemērošanas periodu varētu būt lietderīgi noteikt no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 30. jūnijam.

| (12) | Minēto pētījumu veikšanai ir lietderīgi piešķirt Savienības finansējumu EUR 3 750 000 apmērā. |
| --- | --- |

(12)

Minēto pētījumu veikšanai ir lietderīgi piešķirt Savienības finansējumu EUR 3 750 000 apmērā.

| (13) | Šis ir finansēšanas lēmums Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 75. panta 2. punkta nozīmē un Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 90. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(13)

Šis ir finansēšanas lēmums Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 75. panta 2. punkta nozīmē un Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 90. panta nozīmē.

| (14) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Darbībām, kas paredzētas uzraudzības projektu īstenošanai par zaudējumiem bišu saimēs, ir noteikts Eiropas Savienības finansiālais ieguldījums EUR 3 750 000 apmērā. Minētais finansējums ir izmantojams laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 30. jūnijam.

2.   Šā panta 1. punktā minētais finansiālais ieguldījums nedrīkst pārsniegt 70 % un attiecas tikai uz izmaksām, kuras saistītas ar:

| i) | laboratorijas testu veikšanu; un |
| --- | --- |

i)

laboratorijas testu veikšanu; un

| ii) | darbiniekiem, kas īpaši nodarbojas ar:






  — | paraugu ņemšanu un |
| --- | --- | --- |

ii)

darbiniekiem, kas īpaši nodarbojas ar:

—

paraugu ņemšanu un

| — | veselības stāvokļa uzraudzību dravās un bišu saimēs. |
| --- | --- |

—

veselības stāvokļa uzraudzību dravās un bišu saimēs.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 21. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 155, 18.6.2009., 30. lpp.

1

(2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

2

(3)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

3

(4)  COM(2010) 714 galīgā redakcija.

4

(5)  OV L 29, 3.2.2011., 1. lpp.

5

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/121 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/121

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 21. decembris),

ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū jaunu košļājamās gumijas bāzi kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9680)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2011/882/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums Revolymer Ltd2007. gada 10. oktobrī Nīderlandes kompetentajām iestādēm iesniedza lūgumu par jaunas košļājamās gumijas bāzes kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas laišanu tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums Revolymer Ltd2007. gada 10. oktobrī Nīderlandes kompetentajām iestādēm iesniedza lūgumu par jaunas košļājamās gumijas bāzes kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas laišanu tirgū.

| (2) | Nīderlandes kompetentā pārtikas produktu novērtējuma iestāde 2009. gada 23. aprīlī sniedza sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Minētajā ziņojumā tā secināja, ka ir droši lietot jauno košļājamās gumijas bāzi kā pārtikas produktu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

(2)

Nīderlandes kompetentā pārtikas produktu novērtējuma iestāde 2009. gada 23. aprīlī sniedza sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Minētajā ziņojumā tā secināja, ka ir droši lietot jauno košļājamās gumijas bāzi kā pārtikas produktu sastāvdaļu.

| (3) | Komisija 2009. gada 30. aprīlī pārsūtīja sākotnējo novērtējuma ziņojumu visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2009. gada 30. aprīlī pārsūtīja sākotnējo novērtējuma ziņojumu visām dalībvalstīm.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punktā noteiktajā 60 dienu periodā saskaņā ar minēto noteikumu tika izteikti pamatoti iebildumi pret šā produkta tirdzniecību. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punktā noteiktajā 60 dienu periodā saskaņā ar minēto noteikumu tika izteikti pamatoti iebildumi pret šā produkta tirdzniecību.

| (5) | Tāpēc 2010. gada 2. jūlijā notika apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA). |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc 2010. gada 2. jūlijā notika apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA).

| (6) | EFSA“Zinātniskajā atzinumā par “jaunas košļājamās gumijas bāzes (REV-7)” kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas nekaitīgumu” (Scientific Opinion on the safety of a “novel chewing gum base (REV-7) as a novel food ingredient”) (2)2011. gada 25. martā secināja, ka jaunā košļājamās gumijas bāze ir nekaitīga, to lietojot paredzētajā veidā un paredzētajos daudzumos. |
| --- | --- |

(6)

EFSA“Zinātniskajā atzinumā par “jaunas košļājamās gumijas bāzes (REV-7)” kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas nekaitīgumu” (Scientific Opinion on the safety of a “novel chewing gum base (REV-7) as a novel food ingredient”) (2)2011. gada 25. martā secināja, ka jaunā košļājamās gumijas bāze ir nekaitīga, to lietojot paredzētajā veidā un paredzētajos daudzumos.

| (7) | Jaunā košļājamās gumijas bāze atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(7)

Jaunā košļājamās gumijas bāze atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Jauno košļājamās gumijas bāzi, kas aprakstīta pielikumā, var laist Savienības tirgū kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu izmantošanai košļājamās gumijās, nepārsniedzot koncentrāciju 8 %.

2. pants

Ar šo lēmumu atļautās jaunās košļājamās gumijas bāzes nosaukums uz to saturoša pārtikas produkta etiķetes ir “košļājamās gumijas bāze (2-metil-1,3-butadiēna homopolimēra, kas apstrādāts ar maleīnskābes anhidrīdu, esteris ar polietilēnglikola monometilēteri)”.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Revolymer Ltd, 1, NewTech Square, Deeside Industrial Park, Deeside, Flintshire, CH5 2NT, Apvienotā Karaliste.

Briselē, 2011. gada 21. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.

1

(2)  EFSA Journal 2011; 9(4):2127.

2

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Jaunās košļājamās gumijas bāzes specifikācija

Apraksts

Jaunā pārtikas produktu sastāvdaļa ir sintētisks polimērs (patenta numurs WO2006016179). Tā krāsa ir no baltas līdz krēmkrāsai.

Tas sastāv no monometoksipolietilēnglikola (MPEG) sazarotiem polimēriem, kas uzpotēti uz poliizoprēna-g-maleīnskābes anhidrīda (PIP-g-MA), un nereaģējuša MPEG (mazāk nekā 35 % no svara).

PIP-g-MA uzpotēta MPEG molekulārā struktūra

Image

Image

| Monometoksipolietilēnglikola īpašības |
| --- |
| Mitrums | mazāk par 5 % |
| Pelni | mazāk par 5 mg/kg |
| Anhidrīda atlikums | mazāk par 15 μmol/g |
| Polidispersitātes indekss | mazāk par 1,4 |
| izoprēns | mazāk par 0,05 mg/kg |
| Etilēnoksīds | mazāk par 0,2 mg/kg |
| Nesaistīts maleīnskābes anhidrīds | mazāk par 0,1 % |
| Oligomēri kopā (mazāk par 1 000 daltoniem) | ne vairāk par 50 mg/kg |

Monometoksipolietilēnglikola īpašības

Mitrums

mazāk par 5 %

Pelni

mazāk par 5 mg/kg

Anhidrīda atlikums

mazāk par 15 μmol/g

Polidispersitātes indekss

mazāk par 1,4

izoprēns

mazāk par 0,05 mg/kg

Etilēnoksīds

mazāk par 0,2 mg/kg

Nesaistīts maleīnskābes anhidrīds

mazāk par 0,1 %

Oligomēri kopā (mazāk par 1 000 daltoniem)

ne vairāk par 50 mg/kg

| Piemaisījumi no izejvielām |
| --- |
| Etilēnglikols | mazāk par 200 mg/kg |
| Dietilēnglikols | mazāk par 30 mg/kg |
| Monoetilēnglikola metilēteris | mazāk par 3 mg/kg |
| Dietilēnglikola metilēteris | mazāk par 4 mg/kg |
| Trietilēnglikola metilēteris | mazāk par 7 mg/kg |
| 1,4-dioksāns | mazāk par 2 mg/kg |
| Formaldehīds | mazāk par 10 mg/kg |

Piemaisījumi no izejvielām

Etilēnglikols

mazāk par 200 mg/kg

Dietilēnglikols

mazāk par 30 mg/kg

Monoetilēnglikola metilēteris

mazāk par 3 mg/kg

Dietilēnglikola metilēteris

mazāk par 4 mg/kg

Trietilēnglikola metilēteris

mazāk par 7 mg/kg

1,4-dioksāns

mazāk par 2 mg/kg

Formaldehīds

mazāk par 10 mg/kg

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/123 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/123

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 21. decembris),

ar ko izveido Savienības inspektoru sarakstu atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 79. panta 1. punktam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9701)

(2011/883/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (1), un jo īpaši tās 79. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 1224/2009 izveido Kopienas kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem. Regula (EK) Nr. 1224/2009 paredz, ka, neskarot piekrastes dalībvalstu primāro atbildību, Savienības inspektori atbilstīgi minētajai regulai var veikt inspekcijas Savienības ūdeņos un uz Savienības zvejas kuģiem, kas atrodas ārpus Savienības ūdeņiem. Savienības inspektoru saraksts jāsagatavo saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1224/2009 paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 1224/2009 izveido Kopienas kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem. Regula (EK) Nr. 1224/2009 paredz, ka, neskarot piekrastes dalībvalstu primāro atbildību, Savienības inspektori atbilstīgi minētajai regulai var veikt inspekcijas Savienības ūdeņos un uz Savienības zvejas kuģiem, kas atrodas ārpus Savienības ūdeņiem. Savienības inspektoru saraksts jāsagatavo saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1224/2009 paredzēto procedūru.

| (2) | Komisijas 2011. gada 8. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011, ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (2), paredz sīki izstrādātus noteikumus, kuri vajadzīgi, lai Eiropas Savienībā piemērotu kontroles sistēmu, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2011. gada 8. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011, ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (2), paredz sīki izstrādātus noteikumus, kuri vajadzīgi, lai Eiropas Savienībā piemērotu kontroles sistēmu, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009.

| (3) | Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011 paredz, ka Savienības inspektoru sarakstu pieņem, pamatojoties uz dalībvalstu un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras paziņoto informāciju. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011 paredz, ka Savienības inspektoru sarakstu pieņem, pamatojoties uz dalībvalstu un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras paziņoto informāciju.

| (4) | Tāpēc ir lietderīgi šā lēmuma pielikumā pievienot Savienības inspektoru sarakstu, kas izveidots, pamatojoties uz dalībvalstu paziņoto informāciju. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc ir lietderīgi šā lēmuma pielikumā pievienot Savienības inspektoru sarakstu, kas izveidots, pamatojoties uz dalībvalstu paziņoto informāciju.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Savienības inspektoru saraksts, kas sagatavots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 79. panta 1. punktu, ir pievienots šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.

Briselē, 2011. gada 21. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Maria DAMANAKI

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 112, 30.4.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

SAVIENĪBAS INSPEKTORU SARAKSTS ATBILSTOŠI REGULAS (EK) nr. 1224/2009 79. PANTA 1. PUNKTAM

| Valsts | Inspektori |
| --- | --- |
| Beļģija | De Vleeschouwer, Guy
  Devogel, Geert
  Lieben, Richard |
| Bulgārija | Kamenov, Vladimir Angelov
  Kerekov, Nikolay Ivanov |
| Čehija | nav |
| Dānija | Aasted, Lars Jerne
  Akselsen, Ole
  Andersen, Dan Søgård
  Andersen, Hanne Skjæmt
  Andersen, Jesper Sandager
  Andersen, Jim Allan
  Andersen, Lars Ole
  Andersen, Mogens Godsk
  Andersen, Niels Jørgen Anton
  Andersen, Peter Bunk
  Anderson, Jacob Edward
  Backe, René
  Barrit, Jørgen
  Beck, Bjarne Baagø
  Bendtsen, Lars Kjærsgaard
  Bernholm, Kristian
  Burgwaldt Andersen, Martin
  Baadsgård, Jørgen Peder
  Carl, Morten Hansen
  Christensen, Frantz Viggo
  Christensen, Jesper Just
  Christensen, Peter Grim
  Christensen, Thomas
  Christiansen, Michael Koustrup
  Damsgaard, Kresten
  Degn, Jesper Leon
  Due-Boje, Thomas Zinck
  Dølling, Robert
  Ebert, Thomas Axel Regaard
  Eiersted, Jesper Bach
  Eilers, Bjarne
  Einef, Frank Godt
  Fick, Carsten
  Frandsen, Rene Brian
  Frederiksen, Torben Broe
  Gotved, Jesper Hovby
  Gaarde, Børge
  Handrup, Jacob
  Hansen, Bruno Ellekær
  Hansen, Gunnar Beck
  Hansen, Henning Skødt
  Hansen, Ina Kjærgaard
  Hansen, Jan Duval
  Hansen, Martin
  Hansen, Martin Baldur
  Hansen, Ole
  Hansen, Thomas
  Heldager, Peter
  Hestbek, Flemming
  Høgild, Lars
  Høi, Jesper
  Højrup, Torben
  Jaeger, Michael Wassermann
  Jensen, Anker Mark
  Jensen, Hanne Juul
  Jensen, Jimmy Langelund
  Jensen, Jonas Krøyer
  Jensen, Jørn Uth
  Jensen, Lars Henrik
  Jensen, Lone A.
  Jensen, René Sandholt
  Johansen, Allan
  Juul, Torben
  Juul-Schirmer, Kasper
  Jørgensen, Kristian Sandal
  Jørgensen, Lasse Elmgren
  Jørgensen, Ole Holmberg
  Karlsen, Jesper Herning
  Knudsen, Malene
  Knudsen, Niels Christian
  Knudsen, Ole Hvid
  Kofoed, Kim Windahl
  Kokholm, Peder
  Kristensen, Henrik
  Kristensen, Jeanne Marie
  Kristensen, Peter Holmgaard
  Larsen, Michael Søeballe
  Larsen, Peter Hjort
  Larsen, Tim Bonde
  Lundbæk, Tommy Oldenborg
  Madsen, Jens-Erik
  Madsen, Johnny Gravesen
  Mogensen, Erik Wegner
  Mortensen, Erik
  Mortensen, Jan Lindholdt
  Møller, Gert
  Nielsen, Christian
  Nielsen, Dan Randum
  Nielsen, Gunner Raunsbæk
  Nielsen, Hans Henrik
  Nielsen, Henrik Früsthück
  Nielsen, Henrik Kruse
  Nielsen, Jeppe
  Nielsen, Kim Tage
  Nielsen, Niels Kristian
  Nielsen, Ole Brandt
  Nielsen, Steen
  Nielsen, Søren
  Nielsen, Søren Egelund
  Nielsen, Trine Fris
  Nørgaard, Max Reno Bang
  Østergård, Lars
  Paulsen, Kim Thor
  Pedersen, Claus
  Petersen, Henning Juul
  Petersen, Jimmy Torben
  Porsmose, Tommy
  Poulsen, Bue
  Poulsen, John
  Risager, Preben
  Rømer, Jan
  Schjoldager, Tim Rasmussen
  Schou, Kasper
  Schultz, Flemming
  Siegumfeldt, Jeanette
  Simonsen, Kjeld
  Simonsen, Morten
  Skrivergaard, Lennart
  Skaaning, Per
  Sørensen, Allan Lindgaard
  Thomsen, Bjarne Kondrup
  Thomsen, Bjarne Ringive Solgaard
  Thorsen, Michael
  Trab, Jens Ole
  Vistrup, Annette Klarlund
  Wille, Claus
  Wind, Bernt Paul |
| Vācija | Abs, Volker
  Appelmans, Jürgen
  Baumann, Jörg
  Bembenek, Jörg
  Bergmann, Udo
  Bernhagen, Sven
  Bieder, Mathias
  Bigalski, Hans-Georg
  Birkholz, Siegfried
  Bloch, Ralf
  Bösherz, Andreas
  Borchardt, Erwin
  Brunnlieb, Jürgen
  Buchholz, Matthias
  Büttner, Harald
  Cassens, Enno
  Christiansen, Dirk
  Claßen, Michael
  Cordes, Reiner
  Döhnert, Tilman
  Dörbandt, Stefan
  Drenkhahn, Michael
  Dürbrock, Dierk
  Ehlers, Klaus
  Engelbrecht, Sascha
  Erdmann, Christian
  Fink, Jens
  Franke, Hermann
  Franz, Martin
  Frenz, Sandro
  Garbe, Robert
  Gräfe, Roland
  Griemberg, Lars
  Hänse, Dirk
  Hansen, Hagen
  Heidkamp, Max
  Heisler, Lars
  Herda, Heinrich
  Hickmann, Michael
  Homeister, Alfred
  Hoyer, Oliver
  Keidel, Quirin
  Kersten, Mickel
  Kind, Karl-Heinz
  Klimeck, Uwe
  Kopec, Reinhard
  Köhn, Thorsten
  Kollath, Mark
  Krüger, Martin
  Krüger, Torsten
  Kupfer, Christian
  Kutschke, Holger
  Lehmann, Jan
  Linke, Hans-Herbert
  Lübke, Torsten
  Lührs, Carsten
  Möhring, Torsten
  Mücher, Martin
  Mundt, Mario
  Nöckel, Stefan
  Pauls, Werner
  Perkuhn, Martin
  Peter, Sven
  Raabe, Karsten
  Ramm, Jörg
  Reimers, Andre
  Remitz, Lutz
  Rutz, Dietmar
  Sauerwein, Dirk
  Schmidt, Harald
  Schmiedeberg, Christian
  Schröder, Lasse
  Schuchardt, Karsten
  Schüler, Claas
  Skrey, Erich
  Slabik, Peter
  Springer, Gunnar
  Stüber, Jan
  Sturm, Jochen
  Sween, Gorm
  Teetzmann, Julian
  Thieme, Stefan
  Thomas, Raik
  Tiedemann, Harald
  Vetterick, Arno
  Welz, Henning
  Welz, Oliver
  Wessels, Heinz
  Wichert, Peter
  Wolken, Hans |
| Igaunija | Grossmann, Meit
  Lasn, Margus
  Nigu, Silver
  Ninemaa, Endel
  Pai, Aare
  Ulla, Indrek
  Varblane, Viljar |
| Īrija | Aherne, Robert
  Allen, Damien
  Allen, Patrick
  Amrien, Rudi
  Andersson, Kareen
  Andrews, Kevin
  Ansbro, Mark
  Armstrong, Stuart
  Barber, Kevin
  Barrett, Elizabeth
  Barrett, Brendan
  Barrett, John
  Beale, Derek
  Bones, Anthony
  Brandon, James
  Brannigan, Stephen
  Breen, Kieran
  Broderick, Michael
  Brophy, James
  Brophy, Paul
  Browne, Joseph
  Browne, Patrick
  Brunicardi, Michael
  Buckley, Anthony
  Buckley, David
  Bugler, Andrew
  Butler, David
  Byrne, Kenneth
  Cagney, Daniel
  Cahalane, Donnchadh
  Campbell, Aoife
  Carr, Kieran
  Casey Anthony
  Casey, Alex
  Chute, Killian
  Claffey, Seamus
  Clarke, Tadhg
  Cleary, James
  Cloke, Niall
  Coffey, Kevin
  Cogan, Gerard
  Coleman, Thomas
  Collins, Damien
  Connery, Paul
  Cooper, Trevor
  Corish, Cormac
  Corrigan, Kieran
  Cosgrave, Thomas
  Cotter, Jamie
  Cotter, Colm
  Coughlan, Susan
  Graven, Cormac
  Crowley, Brian
  Cummins, William
  Cunningham, Diarmuid
  Curran, Donal
  Curtin, Brendan
  Daly, Brendan
  Daly, Joseph
  D’Arcy, Enna
  Devaney, Michael
  Dicker, Philip
  Doherty, Anita
  Doherty, Patrick
  Donaldson, Stuart
  Downing, Erika
  Downing, Grace
  Downing, John
  Doyle, Cronan
  Duane, Paul
  Ducker, Nigel
  Dullea, Michael
  Falvey, John
  Fanning, Grace
  Farrell, Brian
  Fealy, Gerard
  Fenton, Gary
  Ferguson, Kevin
  Finegan, Ultan
  Fitzgerald, Brian,
  Fitzgerald, Richard
  Fitzpatrick, Gerard
  Flannery, Kevin
  Fleming, David
  Flynn, Alan
  Foley, Brendan
  Foley, Kevin
  Foran, Bryan
  Forde, Cathal
  Fowler, Patrick
  Fox, Colm
  Freeman, Harry
  Fulton, Grant
  Gallagher, Damien
  Gallagher, Neil
  Gallagher, Paddy
  Galvin, Rory
  Galvin, Sarah
  Gannon, James
  Geaney, Gerard
  Geraghty, Anthony
  Gleeson, Marie
  Gormanly, Breda
  Goulding, Josephine
  Goulding, Donal
  Greenwood, Mark
  Grogan, Suzanne
  Haigney, Vincent
  Hamilton, Gillian
  Hamilton, Gregory
  Hamilton, Ken
  Hamilton, Stewart
  Hannon, Gary
  Harding, James
  Harkin, Patrick
  Harkins, Ciaran
  Harman, Mark
  Healy, Derek
  Healy, John
  Hederman, John
  Heffernan, Bernard
  Hegarty, Denis,
  Hegarty, Paul
  Henson, Marie
  Hewson, Kevin
  Hickey, Adrian
  Hickey, Michael
  Horgan, Brian
  Humphries, Daniel
  Irwin, Richard
  Ivory, Sean
  Joyce, Michael
  Kavanagh, Ian
  Keane, Brian
  Kearney, Brendan
  Keeley, David
  Keirse, Gavin
  Kelly, Niall
  Kenneally, Jonathan
  Kennedy, Liam,
  Kennedy, Thomas
  Keogh, Mark
  Kickham, Jon-Laurence
  Kinsella, Gordon
  Kirwan, Conor
  Laide, Cathal
  Landy, Glenn
  Lane, Brian
  Lane, Mary
  Leahy, Brian
  Lenihan, Mark
  Linehan, Sean
  Lynch, Darren
  Lynch, Gerard
  Lynch, Grainne
  Lynch, Robert
  Mac Donald, Victor
  MacUnfraidh, Caoimhin
  MacGabhann, Declan
  Mackey, John
  Mallon, Keith
  Malone, Robert
  Maloney, Nessa
  Maunsell, Blaithin
  Mc Carthy, Gavin
  Mc Carthy, Mark
  Mc Carthy, Michael
  Mc Connell, Clodagh
  Mc Gee, Noel
  Mc Glinchey, Martin
  Mc Grath, Owen
  Mc Grath, Richard
  Mc Groarty, John
  Mc Groarty, Mark
  Mc Guckin, Martin
  Mc Keown, Amelia
  Mc Laughlin, Ronan
  Mc Loughlin, Gerard
  Mc Loughlin, John-Jack
  Mc Namara, Paul
  Mc Parland, Cian
  Mc Philbin, Dwayne
  McGroary, Peter
  McIntyre, Lesley
  McNamara, Ken
  McWilliams, Stuart
  Memery, David
  Meredith, Helen
  Molloy, Darren
  Molloy, John Paul
  Moloney, Kara
  Moloney, Luke
  Moore, Conor
  Morrison, Kevin
  Mulcahy, Shane
  Mulcahy, John
  Mullane, Paul
  Mullery, Alan
  Mundy, Brendan
  Murphy, Barry
  Murphy, Brian
  Murphy, Claire
  Murphy, Enda
  Murphy, Honor
  Murphy, John
  Murran, Sean
  Murray, Paul
  Nalty, Christopher
  Nash, John
  Ni Cionnach Pic, Dubheasa
  Nolan, Brian
  O Brien, Claire,
  O Brien, David
  O Brien, Jason
  O Brien, Kenneth
  O Callaghan, Maria
  O Ceallaigh, Kevin
  O Connor, Diarmud
  O Donoghue, John
  O Donoghue, Niamh
  O Donovan, Diarmud
  O Donovan, Michael
  O Donavan, Thomas
  O Dowd, Brendan
  O Driscoll, Olan
  O Flynn, Aisling
  O Leary, David
  O Mahony, David
  O Mahony, Karl
  O Mahony, Robert
  O Neachtain, Aonghus
  O Regan, Alan
  O Regan, Anthony
  O Reilly, Brendan
  O Seaghdha, Ciaran
  O Shea, John
  O Sullivan, Charles
  O Sullivan, Patricia
  O’Brien, Amanda
  O’Donovan, Bernard
  O’Keeffe, Olan
  O’Neill, Shane
  O’Regan, Cliona
  O’Sullivan, Aileen
  Patterson, Adrienne
  Pentony, Declan
  Peyronnet, Arnaud
  Phipps, Kevin
  Pierce, Paul
  Piper, David
  Plante, Maurice
  Plunkett, Thomas
  Power-Moylotte, Gillian
  Prendergast, Kevin
  Pyke, Gavin
  Pyne, Alan
  Quigg, James
  Quigley, Declan
  Quinn, James
  Quinn, Michael
  Reddin, Anthony
  Reidy, Patrick
  Ridge, Patrick
  Roche, John
  Rogers, Kevin
  Ryan, Fergal
  Scalici, Fabio
  Scanlon, Caroline
  Shalloo, Jim
  Shanahan, Jacqueline
  Sheahan, Paudie
  Sheridan, Glenn
  Shiels, Brian
  Sills, Barry
  Smith, Brian
  Smyth, Eoin
  Snowdon, Edward
  Stack, Stephen
  Sweetnam, Vincent
  Tarrant, Martin
  Tighe, Declan
  Timon, Eric
  Tortise, Charles
  Turley, Mark
  Twomey, Peter
  Twomey, Thomas
  Valls Senties, Virginia
  Wall, Daniel
  Wall, Vanessa
  Wallace, Jason
  Wallace, Eugene
  Walsh, Conleth
  Walsh, Laurence
  Walsh, Richard
  Watson, Philip
  Weldon, James
  Whelan, Mark
  Whelehan, Jason
  White, John
  Wickham, Laurence
  Wilmot, Emmet
  Wise, James |
| Grieķija | Αγγελόπουλος, Χαράλαμπος
  Αγιανιάν, Σπυρίδων
  Αδαμοπούλου, Γεωργία
  Ακουμιανάκης, Βασίλειος
  Ακριβός, Δημήτριος
  Αλεξανδρόπουλος, Ευστάθιος
  Αργυρακοπούλου, Αικατερίνη
  Βαρδαξής, Βασίλειος
  Βαρελόπουλος, Ευάγγελος
  Βελισσαρόπουλος, Αλέξανδρος
  Βεργίνης, Αναστάσιος
  Βιλάλη, Μαρία
  Βιδάλης, Οδυσσέας
  Βορτελίνας, Γεώργιος
  Βουρλέτσης, Σωτήριος
  Γεωργατζής, Ιωάννης
  Γιαννούσης, Βασίλειος
  Γκλεζάκος, Ανδρέας
  Γκορίτσας, Γεώργιος
  Γογοδώνης, Δημήτριος
  Γρηγορίου, Αικατερίνη
  Δελημήτης, Βασίλειος
  Δημόπουλος, Απόστολος
  Δοκιανάκης, Κωνσταντίνος
  Δόντσος, Ευστράτιος
  Δούτσης, Δημήτριος
  Δροσάκης, Σπυρίδων
  Ελευθερίου, Κωνσταντίνος
  Ευαγγελάτος, Νικόλαος
  Ζακυνθινός, Κωνσταντίνος
  Ζαμπετάκης, Νικόλαος
  Ζαφειράκης, Διονύσιος
  Ζησιμόπουλος, Νεκτάριος
  Ζουρμπαδέλος, Σταμούλης
  Ηλιάδης, Νικόλαος
  Καλαμάρης, Χαρίδημος
  Καλλίνικος, Κωνσταντίνος
  Καλογεράκης, Γεώργιος
  Καλογήρου, Νικόλαος
  Κατημερτζόγλου, Στέλιος
  Κατσακούλης, Παράσχος
  Κατσάμπας, Νικόλαος
  Καψάσκης, Παρασκευάς
  Κοκκάλας, Νικόλαος
  Κοκολογιαννάκης, Ευάγγελος
  Κοντοβάς, Γρηγόριος
  Κοντογιάννης, Κωνσταντίνος
  Κοντογιάννης, Νέστωρας
  Κουζίλου, Σταυρούλα
  Κουκάρας, Ευάγγελος
  Κουκλατζής, Δημήτριος
  Κουλαξίδης, Δρακούλης
  Κουμπανάκη, Θεοδώρα
  Κουρούλης, Στυλιανός
  Κραουνάκης, Γεώργιος
  Κωνστάντος, Γεώργιος
  Κωστάκης, Μιχαήλ
  Κωστόπουλος, Νικόλαος
  Μαίλης, Στέφανος
  Μαλαφούρης, Σπυρίδων
  Μανούσος, Αντώνιος
  Μανωλουδάκης, Ιωάννης
  Μαραγκού, Άννα
  Μαργώνης, Γεώργιος
  Μαχαιρίδης, Νικόλαος
  Μόριτς, Ελευθέριος
  Μόσχος, Δημήτριος
  Μπάρλας, Αθανάσιος
  Μπεθάνης, Γεώργιος
  Μπερζιργιάννης, Αντώνιος
  Μπίχας, Βασίλειος
  Μπραουδάκης, Γεώργιος
  Ντόκος, Ευάγγελος
  Ξακοπούλου, Χρυσάνθη
  Ξυπνητού, Βασιλική
  Ουζουνόγλου, Ραλλού
  Παπαδοπούλου, Μαρία-Ευαγγελία
  Παπακωνσταντίνου, Νικόλαος
  Παπαλεονάρδος, Δημοσθένης
  Πασχαλάκης, Χρήστος
  Πατεράκης, Γεώργιος
  Πάτσης, Χρήστος
  Πέπος, Γεώργιος
  Πλατής, Κωνσταντίνος
  Ρήγα, Κυριακή
  Ρηγούλης, Ζαχαρίας
  Ριακοτάκης, Δημήτριος
  Ριζοπούλου, Αγγελική
  Ρούσσου, Ελευθερία
  Σαραντάκος, Ιωάννης
  Σιγανός, Εμμανουήλ
  Σλανκίδης, Βασίλειος
  Σταματελάτος, Σπυρίδων
  Σταυρουλάκης, Γεώργιος
  Στρατηγάκης, Διονύσιος-Γεώργιος
  Στρατιδάκη, Χρυσή
  Συρίγος, Σπυρίδων
  Σφακιανάκης, Εμμανουήλ
  Τελεμές, Χριστόδουλος
  Τετράδη, Γεωργία
  Τοπάλογλου, Κωνσταντίνος
  Τζεσούρης, Γεώργιος
  Τζιόλας, Ιωάννης
  Τρίχας, Χρήστος
  Τσαπατσάρης, Νικόλαος
  Τσαχπάζης, Δημήτριος
  Τσέλης, Ανδρέας
  Τσιμηρίκα, Αγγελική
  Τσούμας, Σπυρίδων
  Φόρας, Γεώργιος
  Φραζής, Εμμανουήλ
  Χαμαλίδης, Βασίλειος
  Χαριτάκης, Ανδρέας
  Χασανίδης, Γεώργιος
  Χατζηπασχάλης, Κωνσταντίνος
  Χρηστέας, Κυριάκος
  Ψαρράς, Άγγελος
  Ψηλός, Κωνσταντίνος |
| Spānija | Abalde Novas, Tomás
  Almagro Carrobles, Jorge
  Alonso Sánchez, Beatriz
  Álvarez Gómez, Marco Antonio
  Amunárriz Emazabel, Sebastián
  Avedillo Contreras, Buenaventura
  Barandalla Hernando, Eduardo
  Boy Carmona, Ester
  Bravo Téllez, Guillermo
  Brotons Martínez, José Jordi
  Calderón Gómez, José Gabriel
  Carmona Mazain, Manuel
  Carro Martínez, Pedro
  Chamizo Catalán, Carlos
  Cortés Fernández, Natalia
  Criado Bará, Bernardo
  Del Castillo Jurado, Ángeles
  Del Hierro Suanzes, Javier
  Del Hierro Suanzes, María
  Fernández Costas, Antonio
  Fernández Fernández, Manuel Ángel
  Ferreño Martínez, José Antonio
  Fontán Aldereguia, Manuel
  Fontanet Doménech, Felipe
  García Antoni, Mónica
  García González, Francisco Javier
  García Merchán, Marta
  García Simonet, Cristina
  Garrido Álvarez, Santiago
  Gil Gamundi, Juan Luis
  González Fernández, Manuel A.
  Guerrero Claros, María
  Gundín Payero, Laura
  Gutiérrez Tudela, Manuel
  Lastra Torre, Ruth
  Lestón Leal, Juan Manuel
  López González, María
  Marra-López Porta, Julio
  Martínez González, Jesús
  Martínez Velasco, Carolina
  Mayoral Vázquez, Fernando
  Mayoral Vázquez, Gonzalo
  Medina García, Estebán
  Méndez-Villamil Mata, María
  Menéndez Fernández, Manuel J.
  Miranda Almón, Fernando
  Molina Romero, José António
  Munguía Corredor, Noemí
  Ochando Ramos, Ana María
  Orgueira Pérez, Ma Vanesa
  Ortigueira Gil, Adolfo Daniel
  Parga Díaz, Verónica
  Perujo Dávalos, Florencio
  Piñón Lourido, Jesús
  Ponte Fernández, Gerardo
  Prieto Estévez, Laura
  Ríos Cidrás, Manuel
  Ríos Cidrás, Xosé
  Rodríguez Bonet, Jordi
  Rodríguez Moreno, Alberto
  Romero Insúa, Jesús
  Ruiz Gómez, Sònia
  Saavedra España, Jesús
  Sáenz Arteche, Idola
  Sánchez Sánchez, Esmeralda
  Santos Maneiro, José Tomás
  Santos Pinilla, Beatriz
  Sendra Gamero, Ma Esther
  Serrano Sánchez, Daniel
  Sieira Rodríguez, José
  Tenorio Rodríguez, José Luis
  Torre González, Miguel Á.
  Tubio Rodríguez, Xosé
  Unzurrunzaga Campoy, José María
  Vázquez Pérez, Juana Ma

  Vidal Maneiro, Juan Manuel
  Vega García, Francisco M.
  Vicente Castro, José
  Yeregui Velasco, Pablo
  Zamora de Pedro, Carlos |
| Francija | Belz, Jean-Pierre
  Ben Khemis, Patricia
  Beyaert, Frédéric
  Bigot, Jean-Paul
  Bon, Philippe
  Bouniol, Grégory
  Bourbigot, Jean-Marc
  Cacitti, Raymond
  Caillat, Marc
  Celton Arnaud
  Ceres, Michel
  Crochard, Thierry
  Croville, Serge
  Curaudeau, Patrick
  Daden, Nicolas
  Dambron, François
  Darsu, Philippe
  Davies, Philippe
  Deric, William
  Desson, Patrick
  Donnart, Christian
  Ducrocq, Philippe
  Fernandez, Gabriel
  Flours, Cédric
  Fortier, Eric
  Fouchet, Michel
  Fournier, Philippe
  Gehanne, Laurent
  Gloagen, Maurice
  Gueugniau, Damien
  Guillemette, Jean Luc
  Harel, David
  Hitier, Sébastian
  Isore, Pascal
  Le Corre, Joseph
  Le Cousin, Jean-Luc
  Le Dreau, Gilbert
  Maingraud, Dominique
  Malassigne, Jean-Paul
  Masseaux, Yanick
  Menuge, Gilles
  Moussaron, Hervé
  Ogor, Bernard
  Peron, Olivier
  Peron, Pascal
  Radius, Caroline
  Richou, Fabrice
  Rondeau, Arnold
  Rousselet, Pascal
  Semelin, Gérard
  Serna, Mathieu
  Trividic, Bernard
  Vilbois, Pierre
  Villenave, Patrick
  Villenave, Yorrick
  Vincent, Hugues |
| Itālija | Abate, Massimiliano
  Abbate, Marco
  Albani, Emidio
  Antonacci, Roberto
  Apollonio, Cristian
  Aprile, Giulio
  Aquilano, Donato
  Astelli, Gabriele
  Avallone, Guido
  Azzaretto, Giuseppe
  Basile, Giuseppe
  Bernadini, Stefano
  Biondo, Fortunato
  Bizarri, Simona
  Bizarro, Federico
  Bonsignore, Antonino
  Borriello, Fabio
  Bove, Gian Luigi
  Burlando, Michele
  Calandrino, Salvatore
  Cambereri, Michelangelo
  Cappa, Euplio
  Carassai, Adriano
  Carta, Sebastiano
  Castellano, Sergio
  Cau, Dario
  Cesareo, Michele
  Chianella, Marco
  Chionchio, Alessandro
  Cianci, Vincenzo
  Cilento, Antonio
  Colarossi, Mauro
  Colazzo, Massimiliano
  Colonna, Vincenzo
  Conte, Fabio
  Conte, Plinio
  Cormio, Carlo
  Cortese, Raffaele
  Costanzo, Francesco
  Criscuolo, Enrico
  Croce, Aldo
  Cuccaro, Annalisa
  Cuciniello, Luigi
  D’Agostino, Gainluca
  D’Amato, Fabio
  D’Aniello, Annunziata
  D’Arrigo, Antonio
  De Crescenzo, Salvatore
  De Leo, Angelo
  De Santis, Antonio
  De Simone, Antonio
  Del Monaco, Ettore
  Di Benedetto, Luigi
  Di Domenico, Marco
  Di Donato, Eliana
  Diaco, Gennaro
  Doria, Angelo
  D’Orsi, Francesco Paolo
  Errante, Domenico
  Esibini, Daniele
  Esposito, Francesco
  Fava, Antonello
  Ferrantino, Maria Pia
  Fioravanti, Andrea
  Fiore, Fabrizio
  Fiorentino, Antonino
  Fogliano, Pasquale
  Folliero, Alessandro
  Fortunati, Diego
  Fuggetta, Pasquale
  Gagliardi, Giuseppe Lucio
  Gallo, Antonio
  Giovannone, Vittorio
  Gismondi, Tommaso
  Golizia, Pasquale
  Graziani, Walter
  Greco, Giuseppe
  Guzzi, Davide
  Iemma, Oreste
  Isaia, Sergio
  L’Abbate, Giuseppe
  Lambertucci, Alessandro
  La Porta, Santi Alessandro
  Leto, Antonio
  Lo Pinto, Nicola
  Lo Presti, Matteo
  Loggia, Carlo
  Lombardi, Pasquale
  Longo, Pierino Paolo
  Maggio, Giuseppe
  Maio, Giuseppe
  Maltese, Franco
  Manconi, Danilo
  Marceca, Giuseppe
  Mariotti, Massimiliano
  Martinez, Guiliano
  Marzio, Paolo
  Massaro, Gianluca
  Mastrobattista, Giovanni Eligio
  Matera, Riccardo
  Menna, Giuseppe
  Miniero, Antonio
  Monaco, Paolo
  Morelli, Alessio
  Morello, Salvatore
  Mostacci, Sergio Massimo
  Mugnaini, Dany
  Musella, Stefano
  Nacarlo, Amedeo
  Nappi, Carlo
  Nardelli, Giuseppe
  Negro, Mirco
  Novaro, Giovanni
  Palagiano, Angelo
  Pallotta, Oreste
  Panconi, Federico
  Pantaleo, Cosimo
  Pantaleo, Fiore
  Pantano, Francesco
  Paolillo, Francesco
  Patalano, Andrea
  Pavese, Paolo
  Perdisci, Marcello
  Petrella, Vincenzo
  Petrillo, Agostino
  Petruzzi, Giulia
  Pietrocola, Alberto Maria
  Pignatale, Massimiliano
  Pino, Filippo
  Piras, Ugo
  Pisino, Tommaso
  Pistorio, Angelo
  Poli, Mario
  Porru, Massimiliano
  Preziosi, Pietro
  Puddinu, Fabrizio
  Raffa, Demetrio Antonio
  Raffone, Antonio
  Rivalta, Fabio
  Romanazzi, Francesco
  Romanazzi, Valentina
  Ronca, Gianluca
  Russo, Pasquale
  Sacco, Giuseppe
  Salce, Paolo
  Santini, Paolo
  Sarpi, Stefano
  Sassanelli, Michele
  Scattola, Giovanni
  Schiattino, Andrea
  Sebastio, Luciano
  Silvestri, Antonio
  Sini, Gaetano
  Siniscalchi, Francesco
  Solidoro, Sergio Antonio
  Spagnuolo, Matteo
  Stramandiono, Rosario
  Surfa’, Emanuele
  Tersigni, Tonino
  Tesauro, Antonio
  Tescione, Francesco
  Tofanelli, Massimo
  Trapani, Salvatore
  Troiano, Primiano
  True, Pietro
  Turiano, Giuseppe
  Uopi, Alessandro
  Vellucci, Alfredo
  Ventriglia, Felice
  Vicini, Alberto
  Vitali, Daniele
  Zippo, Luigi |
| Kipra | Apostolou, Antri
  Avgousti, Antonis
  Christodoulu, Lakis
  Christoforou, Christiana
  Christou, Nikoletta
  Flori, Panayiota
  Fylaktou, Anthi
  Georgiou, Markella
  Hadjialexandreou, Kyriacos
  Ioannou, Georgios
  Ioannou, Theodosis
  Karayiannis, Christos
  Korovesis, Christos
  Kyriacou, Kyriacos
  Kyriacou, Yiannos
  Michael, Michael
  Nicolaou Nicolas
  Panagopoulos, Argyris
  Papadopoulos, Andreas
  Pavlou George
  Savvides, Andreas |
| Latvija | Barsukovs, Vladislavs
  Brants, Jānis
  Brente, Elmārs
  Caune, Vizma
  Gronska, Ieva
  Holštroms, Arturs
  Kalějs, Rūdolfs
  Klagišs, Felikss
  Kozlovskis, Roland
  Leja, Jānis
  Naumova, Daina
  Priediens, Ainars
  Pūsilds, Aigars
  Putniņš, Raitis
  Sproğis, Eduards
  Štraubis, Valērijs
  Upmale, Sarmīte
  Veide, Andris
  Veinbergs, Miks
  Zemture, Viola |
| Lietuva | Balnis, Algirdas
  Jonaitis, Arūnas
  Kazlauskas, Tomas
  Lendzbergas, Erlandas
  Vaitkus, Giedrius
  Zartun, Vitalij |
| Luksemburga | nav |
| Ungārija | nav |
| Malta | Abela, Claire
  Agius, Jesmond
  Balzan, Gilbert
  Borg, Anthony
  Brimmer, Christopher
  Busutill, Amadeo
  Carabott, Stephen
  Cardona, Emanuel
  Caruana, Francis
  Caruana, Raymond
  Caruana Russel
  Cauchi, Marco
  Cutajar, Alex
  Farrugia, Joseph
  Galea, Alex
  Gauci Piscopo, Mark
  Grech, Felix
  Grech, James.L.
  Micallef, Charlo
  Mifsud, Michael
  Muscat, Carlo
  Nappa, Jason
  Psaila, Kevin
  Santillo Edward
  Sciberras, Christopher
  Scicluna, Etienne
  Seguna, Marvin
  Tabone, Mark
  Theuma, Johan
  Xuereb, Glen |
| Nīderlande | Altoffer Wim
  Bakker, Jan
  Bastiaan, Robert.
  Beij, Wim
  Boone, Jan Kees
  de Boer,Meindert
  de Kort, Maarten
  de Mol, Gert
  Dieke, Richard
  Duinstra, Jacob
  Freke, Hans
  Kleinen, Tom
  Kleczewski-Schoon, Anneke
  Koenen, Gerard
  Kraaijenoord, Jaap
  Kramer, Willem
  Krijnen, Hans
  Kwakman, Jeroen
  Leenheer, Adrie
  Meijer, Cor
  Meijer, Willem
  Miedema, Anco
  Parlevliet, Koos
  Ros, Michel
  Schekkerman, Cees
  Schneider, Leendert
  Tervelde, Lex
  van den Berg, Dirk
  van der Molen, Ton
  van der Veer, Siemen
  Velt, Ernst
  Weijtmans, Peer
  Wijbenga, Arjan
  Wijkhuisen, Eddy
  Zegel, Gerrit
  Zevenbergen, Jan |
| Austrija | nav |
| Polija | Anulewicz, Adam
  Bartczak, Tomasz
  Domachowski, Marian
  Jamioł, Waldemar
  Jóźwiak, Marek
  Kasperek, Stanisław
  Kołodziejczak, Michał
  Korthals, Jakub
  Kozłowski, Piotr
  Kucharski, Tadeusz
  Łukaszewicz, Paweł
  Łuczkiewicz, Tomasz
  Niewiadomski, Piotr
  Nowak, Włodzimierz
  Patyk, Konrad
  Piątek, Mateusz
  Prażanowski, Krystian
  Skibior, Sławomir
  Sokołowski, Paweł
  Szumicki, Tomasz
  Tomaszewski, Tomasz
  Wereszczyński, Leszek
  Wiliński, Adam
  Zięba, Marcin |
| Portugāle | Albuquerque, José
  Canato, Francisco
  Carvalho, Ricardo
  Coelho, Alexandre
  Diogo, João
  Ferreira, Carlos
  Fonseca, Álvaro
  Franco, Jorge
  Moura, Nuno
  Silva, Maria João
  Silva, António Miguel |
| Rumānija | Chiriac, Marian
  Dinu, Aurel
  Gheorghe, Petrică-Puiu
  Manole, Manuela
  Mănăilă, Marian Sorinel
  Panaitescu, Lorin
  Rusu, Laurențiu |
| Slovēnija | Smoje, Robert
  Smoje, Vinko |
| Slovākija | nav |
| Somija | Heikkinen, Pertti
  Hiltunen, Jouni
  Komulainen, Unto
  Koivisto, Kare
  Lähde, Jukka
  Linder, Jukka
  Nikiforow, Mikael
  Rönnholm, Eeva
  Salonen, Ville
  Sundqvist, Lars
  Suominen, Ari
  Suominen, Paavo
  Toivonen, Ville |
| Zviedrija | Åberg, Christian
  Åberg-Torkelsson, EVA
  Ahnlund, Jenny
  Andersson, Andrea
  Andersson, Per-Olov
  Andersson, Per-Olov Vidar
  Antonsson, Jan-Eric
  Askeroth, Fredrik
  Bergman, Daniel
  Bühler, Hanna
  Cardell, Christina
  Carlsson, Christian
  Cederlund, Kenneth
  Englund, Raymond
  Eriksson, Hans-Göran
  Eriksson, Örjan
  Falk, David
  Frejd, Maud
  Granholm, Björn
  Göransson, Roger
  Havh, Johan
  Hultemar, Staffan
  Ingeby-Olsson, Lena
  Jacobsson, Magnus
  Jansson, Bengt
  Jeppsson, Tobias
  Johansson, Daniel
  Johansson, Gertrud
  Johansson, Klas
  Johansson, Linda
  Johansson, Thomas
  Jönsson, Dennis
  Joxelius, Paul
  Karlsson, Kent
  Karlsson, Zineth
  Kempe, Clas
  Kjellgren, Curt
  Kurtsson, Morgan
  Lahovary, Oscar
  Larsson, Mats
  Lindved, Martin
  Lundin, Stig
  Malmström, John
  Mattson, Olle
  Nilsson, Pierre
  Norrby, Bengt
  Norrby, Tom
  Näsman, Lars
  Olovsson, Bo
  Olsson, Kenneth
  Olsson, Lars
  Palmén, Lars-Erik
  Penson, Lena
  Persson, Göran
  Persson, Mats
  Peterson, Jan
  Petterson, Joel
  Petterson, Johan
  Philipsson, Gunnar
  Piltonen, Janne
  Podsedkowski, Zenek
  Reuterljung, Thomas
  Sandblom, Örjan
  Sjödin, Ronny
  Skölderud, Svante
  Snäckerström, Leif
  Stenmark, Richard
  Strandberg, Magnus
  Stührenberg, Björn
  Svenserud, Anders
  Svensson, Rutger
  Tegnander, Pär
  Tillawi, Peter
  Toresson, Martin
  Turesson, Andreas
  Wallin, Bo
  Westberg, David
  Wigsell, Andreas
  Wilson, Pierre
  Wimmer, Anders |
| Apvienotā Karaliste | Aitken, Alison
  Alexander, Stephen
  Allen, Terry
  Anderson, Mark
  Anderson, Reid
  Banks, Andrew
  Barclay, Michael
  Bateman, Pia
  Bell, Stuart
  Billson, Carol
  Blower, Amy
  Bowers, Claire
  Boyce, Sean
  Brough, Derek
  Bruce, John
  Burnett, Graeme
  Burt, Ellen
  Caldwell, Mark
  Calvert, Lauren
  Campbell, Colin
  Campbell, Iain
  Campbell, Jonathan
  Campbell, Murray
  Carroll, David
  Carter, Chris
  Clasby, Lorraine
  Coatsworth, Robert
  Cook, David
  Corner, Nigel
  Couzens, Rob
  Craig, Ian
  Craig, Stephen
  Croucher, Tim
  Crowe, Michael
  Crowther, Robert
  Cullen, Donna
  Cunningham, George
  Davis, Danielle
  Deadman, Ross
  Douglas, Sean
  Draper, Peter
  Dunkerely, Sabrina
  Durbin, William
  Ebdy, Jim
  Eccles, David
  Elliott, Philip
  Ellison, Peter
  Evans, David
  Faulds, Mike
  Fenwick, Peter
  Ferguson, Adam
  Ferguson, Simon
  Ferrari, Richard
  Fitzpatrick, DeeAnn
  Fletcher, Norman
  Fletcher, Paul
  Flint, Toby
  Fordham, Philip
  Foster, Pam
  Frampton, Charles
  Fraser, Uilleam
  Gibson, Philip
  Gooding, Colin
  Goodwin, Aaron
  Gough, Callum
  Graham, Chris
  Gregor, Stuart
  Griffin, Stuart
  Griffiths, Greg
  Gristwood, Malcolm
  Hall, Katherine
  Hamilton, Ian
  Hanbury, Rachel
  Harris, Billy
  Harrison, Thomas
  Hay, David
  Hay, John
  Hazel, Tom
  Hember, Marcus
  Henderson, Rod
  Henning, Alan
  Hepburn, Ian
  Hepburn, Jim
  Hepples, Stephen
  Higgins, Frank
  Hill, Katie
  Holbrook, Joanna
  Inglesby, Paul
  Irish, Rachel
  Jackson, Amie
  John, Barrie
  Johnson, Paul
  Johnston, Steve
  Johnston, Isobel
  Jones, Peter
  Jordan, Catherine
  Kelly, Kevin
  Kemp, Duncan
  Kemp, Gareth
  Kilbride, Paul
  Kinghorn, Matthew
  Korda, Rebecca
  Lamb, Rob
  Lane, Elizabeth
  Law, Garry
  Legge, James
  Lister, Jane
  Livingston, Andrew
  Lockwood, Mark
  MacEachan, Iain
  MacGregor, Duncan
  MacIver, Roderick
  MacLean, Paula
  MacLean, Robin
  MacSkimming, Peter
  Marshall, Phil
  Mason, John
  Mason, Liam
  Mason, Roger
  Matheson, Louise
  McAlister, Gerald
  McBain, Billy
  McCaughan, Mark
  McComiskey, Stehpen
  McCowan, Alisdair
  McCrindle, John
  McCubbin, Stuart
  McCusker, Simon
  McDonnell, Alistair
  McHardy, Adam
  McKenzie, Gregor
  McKeown, Nick
  McMillan, Robert
  McQuillan, David
  Merrilees, Kenny
  Mills, John
  Milne, Roderick
  Mitchell,Hugh
  Mitchell, John
  Morrison, Donald
  Muir, James
  Mynard, Nick
  Nelson, Paul
  Newlands, Andrew
  Nicholson, Chris
  North, Philip
  O’Hare, Jonathon
  Ord, Vivian
  Owen, Gary
  Page, Tim
  Parr Jonathan
  Pateman, Jason
  Paterson, Craig
  Paterson, Kelly
  Paton, Robert
  Perry, Andrew
  Peters, Will
  Pool, Beshlie
  Poulding, Daniel
  Pringle, Geoff
  Pritchard, Chris
  Putt, David
  Quinn, Barry
  Radford, Angus
  Rawlinson, Kat
  Reeves, Adam
  Reeves, Jennie
  Reid, Adam
  Reid, Peter
  Rendall, Colin
  Richardson, David
  Riley, Joanne
  Roberts, Julian
  Robertson, Tom
  Robinson, Neil
  Ruscoe, David
  Rushton, James
  Sandeman, Lillian
  Serafino, Paola
  Skillen, Damien
  Skinner, Alastair
  Smart, Barrie
  Smith, Bill
  Smith, Don
  Smith, Pam
  Smith Peter
  Sooben, Jeremy
  Steele, Gordon
  Stipetic, John
  Strang, Nicol
  Stray, Sloyan
  Styles, Mario
  Sutton, Andrew
  Taylor, Mark
  Templeton, John
  Terry, David
  Thain, Marc
  Thomas, Dan
  Thompson, Gerald
  Thompson, James
  Todd, Ian
  Turner, Patrick
  Visram, Adrian
  Watt, Barbara
  Ward, Daniel
  Ward, Mark
  Warren, Matt
  Watson, Mathew
  Watson, Stacey
  Watt, James
  Wellum, Neil
  Wensley, Phil
  Weychan, Paul
  Whelton, Karen
  Whitby, Phil
  Wick, Harry
  Williams, Justin
  Williams, Peter
  Williams, Russell
  Wilson, Tom
  Wiseman, Carl
  Wood, Ben
  Worsnop, Mark
  Wright, Nicholas
  Yuille, Derek |
| Eiropas Komisija | Alcaide, Mario
  Aláez Pons, Ester
  Ansell, Neil
  Casier, Maarten
  Daly, James
  Duarte, Rafael
  Grevsen, Dorthe
  Janakakisz, Maria
  Jensen Ulrik
  Jiménez Alvarez, Ignacio
  Lansley, Jon
  Leskinen Jari
  Libioulle Jean-Marc
  Mészáros, Mátyás
  Monteiro, Sara
  Pagliarani, Giuliano
  Parker, Michael
  Sakas, Remigijus
  Skountis Vasileios
  Skrey, Hans
  Spezzani, Aronne
  Ulman-Kuuskman, Els
  Viva, Claudio
  Zaradna, Anna |
| Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | Cederrand, Stephen
  Chapel, Vincent
  Del Hierro, Belén
  Del Zompo, Michele
  Dias Garçao, José
  Koskinen, Aki
  Lesueur, Sylvain
  Magnolo, Lorenzo
  Mueller, Wolfgang
  Papaioannou, Themis
  Pinto, Pedro
  Quelch, Glenn
  Roobrouck, Christ
  Roose, Tarvo
  Sorensen, Svend
  Stewart, William
  Tahon, Sven |

Valsts

Inspektori

Beļģija

De Vleeschouwer, Guy

Devogel, Geert

Lieben, Richard

Bulgārija

Kamenov, Vladimir Angelov

Kerekov, Nikolay Ivanov

Čehija

nav

Dānija

Aasted, Lars Jerne

Akselsen, Ole

Andersen, Dan Søgård

Andersen, Hanne Skjæmt

Andersen, Jesper Sandager

Andersen, Jim Allan

Andersen, Lars Ole

Andersen, Mogens Godsk

Andersen, Niels Jørgen Anton

Andersen, Peter Bunk

Anderson, Jacob Edward

Backe, René

Barrit, Jørgen

Beck, Bjarne Baagø

Bendtsen, Lars Kjærsgaard

Bernholm, Kristian

Burgwaldt Andersen, Martin

Baadsgård, Jørgen Peder

Carl, Morten Hansen

Christensen, Frantz Viggo

Christensen, Jesper Just

Christensen, Peter Grim

Christensen, Thomas

Christiansen, Michael Koustrup

Damsgaard, Kresten

Degn, Jesper Leon

Due-Boje, Thomas Zinck

Dølling, Robert

Ebert, Thomas Axel Regaard

Eiersted, Jesper Bach

Eilers, Bjarne

Einef, Frank Godt

Fick, Carsten

Frandsen, Rene Brian

Frederiksen, Torben Broe

Gotved, Jesper Hovby

Gaarde, Børge

Handrup, Jacob

Hansen, Bruno Ellekær

Hansen, Gunnar Beck

Hansen, Henning Skødt

Hansen, Ina Kjærgaard

Hansen, Jan Duval

Hansen, Martin

Hansen, Martin Baldur

Hansen, Ole

Hansen, Thomas

Heldager, Peter

Hestbek, Flemming

Høgild, Lars

Høi, Jesper

Højrup, Torben

Jaeger, Michael Wassermann

Jensen, Anker Mark

Jensen, Hanne Juul

Jensen, Jimmy Langelund

Jensen, Jonas Krøyer

Jensen, Jørn Uth

Jensen, Lars Henrik

Jensen, Lone A.

Jensen, René Sandholt

Johansen, Allan

Juul, Torben

Juul-Schirmer, Kasper

Jørgensen, Kristian Sandal

Jørgensen, Lasse Elmgren

Jørgensen, Ole Holmberg

Karlsen, Jesper Herning

Knudsen, Malene

Knudsen, Niels Christian

Knudsen, Ole Hvid

Kofoed, Kim Windahl

Kokholm, Peder

Kristensen, Henrik

Kristensen, Jeanne Marie

Kristensen, Peter Holmgaard

Larsen, Michael Søeballe

Larsen, Peter Hjort

Larsen, Tim Bonde

Lundbæk, Tommy Oldenborg

Madsen, Jens-Erik

Madsen, Johnny Gravesen

Mogensen, Erik Wegner

Mortensen, Erik

Mortensen, Jan Lindholdt

Møller, Gert

Nielsen, Christian

Nielsen, Dan Randum

Nielsen, Gunner Raunsbæk

Nielsen, Hans Henrik

Nielsen, Henrik Früsthück

Nielsen, Henrik Kruse

Nielsen, Jeppe

Nielsen, Kim Tage

Nielsen, Niels Kristian

Nielsen, Ole Brandt

Nielsen, Steen

Nielsen, Søren

Nielsen, Søren Egelund

Nielsen, Trine Fris

Nørgaard, Max Reno Bang

Østergård, Lars

Paulsen, Kim Thor

Pedersen, Claus

Petersen, Henning Juul

Petersen, Jimmy Torben

Porsmose, Tommy

Poulsen, Bue

Poulsen, John

Risager, Preben

Rømer, Jan

Schjoldager, Tim Rasmussen

Schou, Kasper

Schultz, Flemming

Siegumfeldt, Jeanette

Simonsen, Kjeld

Simonsen, Morten

Skrivergaard, Lennart

Skaaning, Per

Sørensen, Allan Lindgaard

Thomsen, Bjarne Kondrup

Thomsen, Bjarne Ringive Solgaard

Thorsen, Michael

Trab, Jens Ole

Vistrup, Annette Klarlund

Wille, Claus

Wind, Bernt Paul

Vācija

Abs, Volker

Appelmans, Jürgen

Baumann, Jörg

Bembenek, Jörg

Bergmann, Udo

Bernhagen, Sven

Bieder, Mathias

Bigalski, Hans-Georg

Birkholz, Siegfried

Bloch, Ralf

Bösherz, Andreas

Borchardt, Erwin

Brunnlieb, Jürgen

Buchholz, Matthias

Büttner, Harald

Cassens, Enno

Christiansen, Dirk

Claßen, Michael

Cordes, Reiner

Döhnert, Tilman

Dörbandt, Stefan

Drenkhahn, Michael

Dürbrock, Dierk

Ehlers, Klaus

Engelbrecht, Sascha

Erdmann, Christian

Fink, Jens

Franke, Hermann

Franz, Martin

Frenz, Sandro

Garbe, Robert

Gräfe, Roland

Griemberg, Lars

Hänse, Dirk

Hansen, Hagen

Heidkamp, Max

Heisler, Lars

Herda, Heinrich

Hickmann, Michael

Homeister, Alfred

Hoyer, Oliver

Keidel, Quirin

Kersten, Mickel

Kind, Karl-Heinz

Klimeck, Uwe

Kopec, Reinhard

Köhn, Thorsten

Kollath, Mark

Krüger, Martin

Krüger, Torsten

Kupfer, Christian

Kutschke, Holger

Lehmann, Jan

Linke, Hans-Herbert

Lübke, Torsten

Lührs, Carsten

Möhring, Torsten

Mücher, Martin

Mundt, Mario

Nöckel, Stefan

Pauls, Werner

Perkuhn, Martin

Peter, Sven

Raabe, Karsten

Ramm, Jörg

Reimers, Andre

Remitz, Lutz

Rutz, Dietmar

Sauerwein, Dirk

Schmidt, Harald

Schmiedeberg, Christian

Schröder, Lasse

Schuchardt, Karsten

Schüler, Claas

Skrey, Erich

Slabik, Peter

Springer, Gunnar

Stüber, Jan

Sturm, Jochen

Sween, Gorm

Teetzmann, Julian

Thieme, Stefan

Thomas, Raik

Tiedemann, Harald

Vetterick, Arno

Welz, Henning

Welz, Oliver

Wessels, Heinz

Wichert, Peter

Wolken, Hans

Igaunija

Grossmann, Meit

Lasn, Margus

Nigu, Silver

Ninemaa, Endel

Pai, Aare

Ulla, Indrek

Varblane, Viljar

Īrija

Aherne, Robert

Allen, Damien

Allen, Patrick

Amrien, Rudi

Andersson, Kareen

Andrews, Kevin

Ansbro, Mark

Armstrong, Stuart

Barber, Kevin

Barrett, Elizabeth

Barrett, Brendan

Barrett, John

Beale, Derek

Bones, Anthony

Brandon, James

Brannigan, Stephen

Breen, Kieran

Broderick, Michael

Brophy, James

Brophy, Paul

Browne, Joseph

Browne, Patrick

Brunicardi, Michael

Buckley, Anthony

Buckley, David

Bugler, Andrew

Butler, David

Byrne, Kenneth

Cagney, Daniel

Cahalane, Donnchadh

Campbell, Aoife

Carr, Kieran

Casey Anthony

Casey, Alex

Chute, Killian

Claffey, Seamus

Clarke, Tadhg

Cleary, James

Cloke, Niall

Coffey, Kevin

Cogan, Gerard

Coleman, Thomas

Collins, Damien

Connery, Paul

Cooper, Trevor

Corish, Cormac

Corrigan, Kieran

Cosgrave, Thomas

Cotter, Jamie

Cotter, Colm

Coughlan, Susan

Graven, Cormac

Crowley, Brian

Cummins, William

Cunningham, Diarmuid

Curran, Donal

Curtin, Brendan

Daly, Brendan

Daly, Joseph

D’Arcy, Enna

Devaney, Michael

Dicker, Philip

Doherty, Anita

Doherty, Patrick

Donaldson, Stuart

Downing, Erika

Downing, Grace

Downing, John

Doyle, Cronan

Duane, Paul

Ducker, Nigel

Dullea, Michael

Falvey, John

Fanning, Grace

Farrell, Brian

Fealy, Gerard

Fenton, Gary

Ferguson, Kevin

Finegan, Ultan

Fitzgerald, Brian,

Fitzgerald, Richard

Fitzpatrick, Gerard

Flannery, Kevin

Fleming, David

Flynn, Alan

Foley, Brendan

Foley, Kevin

Foran, Bryan

Forde, Cathal

Fowler, Patrick

Fox, Colm

Freeman, Harry

Fulton, Grant

Gallagher, Damien

Gallagher, Neil

Gallagher, Paddy

Galvin, Rory

Galvin, Sarah

Gannon, James

Geaney, Gerard

Geraghty, Anthony

Gleeson, Marie

Gormanly, Breda

Goulding, Josephine

Goulding, Donal

Greenwood, Mark

Grogan, Suzanne

Haigney, Vincent

Hamilton, Gillian

Hamilton, Gregory

Hamilton, Ken

Hamilton, Stewart

Hannon, Gary

Harding, James

Harkin, Patrick

Harkins, Ciaran

Harman, Mark

Healy, Derek

Healy, John

Hederman, John

Heffernan, Bernard

Hegarty, Denis,

Hegarty, Paul

Henson, Marie

Hewson, Kevin

Hickey, Adrian

Hickey, Michael

Horgan, Brian

Humphries, Daniel

Irwin, Richard

Ivory, Sean

Joyce, Michael

Kavanagh, Ian

Keane, Brian

Kearney, Brendan

Keeley, David

Keirse, Gavin

Kelly, Niall

Kenneally, Jonathan

Kennedy, Liam,

Kennedy, Thomas

Keogh, Mark

Kickham, Jon-Laurence

Kinsella, Gordon

Kirwan, Conor

Laide, Cathal

Landy, Glenn

Lane, Brian

Lane, Mary

Leahy, Brian

Lenihan, Mark

Linehan, Sean

Lynch, Darren

Lynch, Gerard

Lynch, Grainne

Lynch, Robert

Mac Donald, Victor

MacUnfraidh, Caoimhin

MacGabhann, Declan

Mackey, John

Mallon, Keith

Malone, Robert

Maloney, Nessa

Maunsell, Blaithin

Mc Carthy, Gavin

Mc Carthy, Mark

Mc Carthy, Michael

Mc Connell, Clodagh

Mc Gee, Noel

Mc Glinchey, Martin

Mc Grath, Owen

Mc Grath, Richard

Mc Groarty, John

Mc Groarty, Mark

Mc Guckin, Martin

Mc Keown, Amelia

Mc Laughlin, Ronan

Mc Loughlin, Gerard

Mc Loughlin, John-Jack

Mc Namara, Paul

Mc Parland, Cian

Mc Philbin, Dwayne

McGroary, Peter

McIntyre, Lesley

McNamara, Ken

McWilliams, Stuart

Memery, David

Meredith, Helen

Molloy, Darren

Molloy, John Paul

Moloney, Kara

Moloney, Luke

Moore, Conor

Morrison, Kevin

Mulcahy, Shane

Mulcahy, John

Mullane, Paul

Mullery, Alan

Mundy, Brendan

Murphy, Barry

Murphy, Brian

Murphy, Claire

Murphy, Enda

Murphy, Honor

Murphy, John

Murran, Sean

Murray, Paul

Nalty, Christopher

Nash, John

Ni Cionnach Pic, Dubheasa

Nolan, Brian

O Brien, Claire,

O Brien, David

O Brien, Jason

O Brien, Kenneth

O Callaghan, Maria

O Ceallaigh, Kevin

O Connor, Diarmud

O Donoghue, John

O Donoghue, Niamh

O Donovan, Diarmud

O Donovan, Michael

O Donavan, Thomas

O Dowd, Brendan

O Driscoll, Olan

O Flynn, Aisling

O Leary, David

O Mahony, David

O Mahony, Karl

O Mahony, Robert

O Neachtain, Aonghus

O Regan, Alan

O Regan, Anthony

O Reilly, Brendan

O Seaghdha, Ciaran

O Shea, John

O Sullivan, Charles

O Sullivan, Patricia

O’Brien, Amanda

O’Donovan, Bernard

O’Keeffe, Olan

O’Neill, Shane

O’Regan, Cliona

O’Sullivan, Aileen

Patterson, Adrienne

Pentony, Declan

Peyronnet, Arnaud

Phipps, Kevin

Pierce, Paul

Piper, David

Plante, Maurice

Plunkett, Thomas

Power-Moylotte, Gillian

Prendergast, Kevin

Pyke, Gavin

Pyne, Alan

Quigg, James

Quigley, Declan

Quinn, James

Quinn, Michael

Reddin, Anthony

Reidy, Patrick

Ridge, Patrick

Roche, John

Rogers, Kevin

Ryan, Fergal

Scalici, Fabio

Scanlon, Caroline

Shalloo, Jim

Shanahan, Jacqueline

Sheahan, Paudie

Sheridan, Glenn

Shiels, Brian

Sills, Barry

Smith, Brian

Smyth, Eoin

Snowdon, Edward

Stack, Stephen

Sweetnam, Vincent

Tarrant, Martin

Tighe, Declan

Timon, Eric

Tortise, Charles

Turley, Mark

Twomey, Peter

Twomey, Thomas

Valls Senties, Virginia

Wall, Daniel

Wall, Vanessa

Wallace, Jason

Wallace, Eugene

Walsh, Conleth

Walsh, Laurence

Walsh, Richard

Watson, Philip

Weldon, James

Whelan, Mark

Whelehan, Jason

White, John

Wickham, Laurence

Wilmot, Emmet

Wise, James

Grieķija

Αγγελόπουλος, Χαράλαμπος

Αγιανιάν, Σπυρίδων

Αδαμοπούλου, Γεωργία

Ακουμιανάκης, Βασίλειος

Ακριβός, Δημήτριος

Αλεξανδρόπουλος, Ευστάθιος

Αργυρακοπούλου, Αικατερίνη

Βαρδαξής, Βασίλειος

Βαρελόπουλος, Ευάγγελος

Βελισσαρόπουλος, Αλέξανδρος

Βεργίνης, Αναστάσιος

Βιλάλη, Μαρία

Βιδάλης, Οδυσσέας

Βορτελίνας, Γεώργιος

Βουρλέτσης, Σωτήριος

Γεωργατζής, Ιωάννης

Γιαννούσης, Βασίλειος

Γκλεζάκος, Ανδρέας

Γκορίτσας, Γεώργιος

Γογοδώνης, Δημήτριος

Γρηγορίου, Αικατερίνη

Δελημήτης, Βασίλειος

Δημόπουλος, Απόστολος

Δοκιανάκης, Κωνσταντίνος

Δόντσος, Ευστράτιος

Δούτσης, Δημήτριος

Δροσάκης, Σπυρίδων

Ελευθερίου, Κωνσταντίνος

Ευαγγελάτος, Νικόλαος

Ζακυνθινός, Κωνσταντίνος

Ζαμπετάκης, Νικόλαος

Ζαφειράκης, Διονύσιος

Ζησιμόπουλος, Νεκτάριος

Ζουρμπαδέλος, Σταμούλης

Ηλιάδης, Νικόλαος

Καλαμάρης, Χαρίδημος

Καλλίνικος, Κωνσταντίνος

Καλογεράκης, Γεώργιος

Καλογήρου, Νικόλαος

Κατημερτζόγλου, Στέλιος

Κατσακούλης, Παράσχος

Κατσάμπας, Νικόλαος

Καψάσκης, Παρασκευάς

Κοκκάλας, Νικόλαος

Κοκολογιαννάκης, Ευάγγελος

Κοντοβάς, Γρηγόριος

Κοντογιάννης, Κωνσταντίνος

Κοντογιάννης, Νέστωρας

Κουζίλου, Σταυρούλα

Κουκάρας, Ευάγγελος

Κουκλατζής, Δημήτριος

Κουλαξίδης, Δρακούλης

Κουμπανάκη, Θεοδώρα

Κουρούλης, Στυλιανός

Κραουνάκης, Γεώργιος

Κωνστάντος, Γεώργιος

Κωστάκης, Μιχαήλ

Κωστόπουλος, Νικόλαος

Μαίλης, Στέφανος

Μαλαφούρης, Σπυρίδων

Μανούσος, Αντώνιος

Μανωλουδάκης, Ιωάννης

Μαραγκού, Άννα

Μαργώνης, Γεώργιος

Μαχαιρίδης, Νικόλαος

Μόριτς, Ελευθέριος

Μόσχος, Δημήτριος

Μπάρλας, Αθανάσιος

Μπεθάνης, Γεώργιος

Μπερζιργιάννης, Αντώνιος

Μπίχας, Βασίλειος

Μπραουδάκης, Γεώργιος

Ντόκος, Ευάγγελος

Ξακοπούλου, Χρυσάνθη

Ξυπνητού, Βασιλική

Ουζουνόγλου, Ραλλού

Παπαδοπούλου, Μαρία-Ευαγγελία

Παπακωνσταντίνου, Νικόλαος

Παπαλεονάρδος, Δημοσθένης

Πασχαλάκης, Χρήστος

Πατεράκης, Γεώργιος

Πάτσης, Χρήστος

Πέπος, Γεώργιος

Πλατής, Κωνσταντίνος

Ρήγα, Κυριακή

Ρηγούλης, Ζαχαρίας

Ριακοτάκης, Δημήτριος

Ριζοπούλου, Αγγελική

Ρούσσου, Ελευθερία

Σαραντάκος, Ιωάννης

Σιγανός, Εμμανουήλ

Σλανκίδης, Βασίλειος

Σταματελάτος, Σπυρίδων

Σταυρουλάκης, Γεώργιος

Στρατηγάκης, Διονύσιος-Γεώργιος

Στρατιδάκη, Χρυσή

Συρίγος, Σπυρίδων

Σφακιανάκης, Εμμανουήλ

Τελεμές, Χριστόδουλος

Τετράδη, Γεωργία

Τοπάλογλου, Κωνσταντίνος

Τζεσούρης, Γεώργιος

Τζιόλας, Ιωάννης

Τρίχας, Χρήστος

Τσαπατσάρης, Νικόλαος

Τσαχπάζης, Δημήτριος

Τσέλης, Ανδρέας

Τσιμηρίκα, Αγγελική

Τσούμας, Σπυρίδων

Φόρας, Γεώργιος

Φραζής, Εμμανουήλ

Χαμαλίδης, Βασίλειος

Χαριτάκης, Ανδρέας

Χασανίδης, Γεώργιος

Χατζηπασχάλης, Κωνσταντίνος

Χρηστέας, Κυριάκος

Ψαρράς, Άγγελος

Ψηλός, Κωνσταντίνος

Spānija

Abalde Novas, Tomás

Almagro Carrobles, Jorge

Alonso Sánchez, Beatriz

Álvarez Gómez, Marco Antonio

Amunárriz Emazabel, Sebastián

Avedillo Contreras, Buenaventura

Barandalla Hernando, Eduardo

Boy Carmona, Ester

Bravo Téllez, Guillermo

Brotons Martínez, José Jordi

Calderón Gómez, José Gabriel

Carmona Mazain, Manuel

Carro Martínez, Pedro

Chamizo Catalán, Carlos

Cortés Fernández, Natalia

Criado Bará, Bernardo

Del Castillo Jurado, Ángeles

Del Hierro Suanzes, Javier

Del Hierro Suanzes, María

Fernández Costas, Antonio

Fernández Fernández, Manuel Ángel

Ferreño Martínez, José Antonio

Fontán Aldereguia, Manuel

Fontanet Doménech, Felipe

García Antoni, Mónica

García González, Francisco Javier

García Merchán, Marta

García Simonet, Cristina

Garrido Álvarez, Santiago

Gil Gamundi, Juan Luis

González Fernández, Manuel A.

Guerrero Claros, María

Gundín Payero, Laura

Gutiérrez Tudela, Manuel

Lastra Torre, Ruth

Lestón Leal, Juan Manuel

López González, María

Marra-López Porta, Julio

Martínez González, Jesús

Martínez Velasco, Carolina

Mayoral Vázquez, Fernando

Mayoral Vázquez, Gonzalo

Medina García, Estebán

Méndez-Villamil Mata, María

Menéndez Fernández, Manuel J.

Miranda Almón, Fernando

Molina Romero, José António

Munguía Corredor, Noemí

Ochando Ramos, Ana María

Orgueira Pérez, Ma Vanesa

Ortigueira Gil, Adolfo Daniel

Parga Díaz, Verónica

Perujo Dávalos, Florencio

Piñón Lourido, Jesús

Ponte Fernández, Gerardo

Prieto Estévez, Laura

Ríos Cidrás, Manuel

Ríos Cidrás, Xosé

Rodríguez Bonet, Jordi

Rodríguez Moreno, Alberto

Romero Insúa, Jesús

Ruiz Gómez, Sònia

Saavedra España, Jesús

Sáenz Arteche, Idola

Sánchez Sánchez, Esmeralda

Santos Maneiro, José Tomás

Santos Pinilla, Beatriz

Sendra Gamero, Ma Esther

Serrano Sánchez, Daniel

Sieira Rodríguez, José

Tenorio Rodríguez, José Luis

Torre González, Miguel Á.

Tubio Rodríguez, Xosé

Unzurrunzaga Campoy, José María

Vázquez Pérez, Juana Ma

Vidal Maneiro, Juan Manuel

Vega García, Francisco M.

Vicente Castro, José

Yeregui Velasco, Pablo

Zamora de Pedro, Carlos

Francija

Belz, Jean-Pierre

Ben Khemis, Patricia

Beyaert, Frédéric

Bigot, Jean-Paul

Bon, Philippe

Bouniol, Grégory

Bourbigot, Jean-Marc

Cacitti, Raymond

Caillat, Marc

Celton Arnaud

Ceres, Michel

Crochard, Thierry

Croville, Serge

Curaudeau, Patrick

Daden, Nicolas

Dambron, François

Darsu, Philippe

Davies, Philippe

Deric, William

Desson, Patrick

Donnart, Christian

Ducrocq, Philippe

Fernandez, Gabriel

Flours, Cédric

Fortier, Eric

Fouchet, Michel

Fournier, Philippe

Gehanne, Laurent

Gloagen, Maurice

Gueugniau, Damien

Guillemette, Jean Luc

Harel, David

Hitier, Sébastian

Isore, Pascal

Le Corre, Joseph

Le Cousin, Jean-Luc

Le Dreau, Gilbert

Maingraud, Dominique

Malassigne, Jean-Paul

Masseaux, Yanick

Menuge, Gilles

Moussaron, Hervé

Ogor, Bernard

Peron, Olivier

Peron, Pascal

Radius, Caroline

Richou, Fabrice

Rondeau, Arnold

Rousselet, Pascal

Semelin, Gérard

Serna, Mathieu

Trividic, Bernard

Vilbois, Pierre

Villenave, Patrick

Villenave, Yorrick

Vincent, Hugues

Itālija

Abate, Massimiliano

Abbate, Marco

Albani, Emidio

Antonacci, Roberto

Apollonio, Cristian

Aprile, Giulio

Aquilano, Donato

Astelli, Gabriele

Avallone, Guido

Azzaretto, Giuseppe

Basile, Giuseppe

Bernadini, Stefano

Biondo, Fortunato

Bizarri, Simona

Bizarro, Federico

Bonsignore, Antonino

Borriello, Fabio

Bove, Gian Luigi

Burlando, Michele

Calandrino, Salvatore

Cambereri, Michelangelo

Cappa, Euplio

Carassai, Adriano

Carta, Sebastiano

Castellano, Sergio

Cau, Dario

Cesareo, Michele

Chianella, Marco

Chionchio, Alessandro

Cianci, Vincenzo

Cilento, Antonio

Colarossi, Mauro

Colazzo, Massimiliano

Colonna, Vincenzo

Conte, Fabio

Conte, Plinio

Cormio, Carlo

Cortese, Raffaele

Costanzo, Francesco

Criscuolo, Enrico

Croce, Aldo

Cuccaro, Annalisa

Cuciniello, Luigi

D’Agostino, Gainluca

D’Amato, Fabio

D’Aniello, Annunziata

D’Arrigo, Antonio

De Crescenzo, Salvatore

De Leo, Angelo

De Santis, Antonio

De Simone, Antonio

Del Monaco, Ettore

Di Benedetto, Luigi

Di Domenico, Marco

Di Donato, Eliana

Diaco, Gennaro

Doria, Angelo

D’Orsi, Francesco Paolo

Errante, Domenico

Esibini, Daniele

Esposito, Francesco

Fava, Antonello

Ferrantino, Maria Pia

Fioravanti, Andrea

Fiore, Fabrizio

Fiorentino, Antonino

Fogliano, Pasquale

Folliero, Alessandro

Fortunati, Diego

Fuggetta, Pasquale

Gagliardi, Giuseppe Lucio

Gallo, Antonio

Giovannone, Vittorio

Gismondi, Tommaso

Golizia, Pasquale

Graziani, Walter

Greco, Giuseppe

Guzzi, Davide

Iemma, Oreste

Isaia, Sergio

L’Abbate, Giuseppe

Lambertucci, Alessandro

La Porta, Santi Alessandro

Leto, Antonio

Lo Pinto, Nicola

Lo Presti, Matteo

Loggia, Carlo

Lombardi, Pasquale

Longo, Pierino Paolo

Maggio, Giuseppe

Maio, Giuseppe

Maltese, Franco

Manconi, Danilo

Marceca, Giuseppe

Mariotti, Massimiliano

Martinez, Guiliano

Marzio, Paolo

Massaro, Gianluca

Mastrobattista, Giovanni Eligio

Matera, Riccardo

Menna, Giuseppe

Miniero, Antonio

Monaco, Paolo

Morelli, Alessio

Morello, Salvatore

Mostacci, Sergio Massimo

Mugnaini, Dany

Musella, Stefano

Nacarlo, Amedeo

Nappi, Carlo

Nardelli, Giuseppe

Negro, Mirco

Novaro, Giovanni

Palagiano, Angelo

Pallotta, Oreste

Panconi, Federico

Pantaleo, Cosimo

Pantaleo, Fiore

Pantano, Francesco

Paolillo, Francesco

Patalano, Andrea

Pavese, Paolo

Perdisci, Marcello

Petrella, Vincenzo

Petrillo, Agostino

Petruzzi, Giulia

Pietrocola, Alberto Maria

Pignatale, Massimiliano

Pino, Filippo

Piras, Ugo

Pisino, Tommaso

Pistorio, Angelo

Poli, Mario

Porru, Massimiliano

Preziosi, Pietro

Puddinu, Fabrizio

Raffa, Demetrio Antonio

Raffone, Antonio

Rivalta, Fabio

Romanazzi, Francesco

Romanazzi, Valentina

Ronca, Gianluca

Russo, Pasquale

Sacco, Giuseppe

Salce, Paolo

Santini, Paolo

Sarpi, Stefano

Sassanelli, Michele

Scattola, Giovanni

Schiattino, Andrea

Sebastio, Luciano

Silvestri, Antonio

Sini, Gaetano

Siniscalchi, Francesco

Solidoro, Sergio Antonio

Spagnuolo, Matteo

Stramandiono, Rosario

Surfa’, Emanuele

Tersigni, Tonino

Tesauro, Antonio

Tescione, Francesco

Tofanelli, Massimo

Trapani, Salvatore

Troiano, Primiano

True, Pietro

Turiano, Giuseppe

Uopi, Alessandro

Vellucci, Alfredo

Ventriglia, Felice

Vicini, Alberto

Vitali, Daniele

Zippo, Luigi

Kipra

Apostolou, Antri

Avgousti, Antonis

Christodoulu, Lakis

Christoforou, Christiana

Christou, Nikoletta

Flori, Panayiota

Fylaktou, Anthi

Georgiou, Markella

Hadjialexandreou, Kyriacos

Ioannou, Georgios

Ioannou, Theodosis

Karayiannis, Christos

Korovesis, Christos

Kyriacou, Kyriacos

Kyriacou, Yiannos

Michael, Michael

Nicolaou Nicolas

Panagopoulos, Argyris

Papadopoulos, Andreas

Pavlou George

Savvides, Andreas

Latvija

Barsukovs, Vladislavs

Brants, Jānis

Brente, Elmārs

Caune, Vizma

Gronska, Ieva

Holštroms, Arturs

Kalějs, Rūdolfs

Klagišs, Felikss

Kozlovskis, Roland

Leja, Jānis

Naumova, Daina

Priediens, Ainars

Pūsilds, Aigars

Putniņš, Raitis

Sproğis, Eduards

Štraubis, Valērijs

Upmale, Sarmīte

Veide, Andris

Veinbergs, Miks

Zemture, Viola

Lietuva

Balnis, Algirdas

Jonaitis, Arūnas

Kazlauskas, Tomas

Lendzbergas, Erlandas

Vaitkus, Giedrius

Zartun, Vitalij

Luksemburga

nav

Ungārija

nav

Malta

Abela, Claire

Agius, Jesmond

Balzan, Gilbert

Borg, Anthony

Brimmer, Christopher

Busutill, Amadeo

Carabott, Stephen

Cardona, Emanuel

Caruana, Francis

Caruana, Raymond

Caruana Russel

Cauchi, Marco

Cutajar, Alex

Farrugia, Joseph

Galea, Alex

Gauci Piscopo, Mark

Grech, Felix

Grech, James.L.

Micallef, Charlo

Mifsud, Michael

Muscat, Carlo

Nappa, Jason

Psaila, Kevin

Santillo Edward

Sciberras, Christopher

Scicluna, Etienne

Seguna, Marvin

Tabone, Mark

Theuma, Johan

Xuereb, Glen

Nīderlande

Altoffer Wim

Bakker, Jan

Bastiaan, Robert.

Beij, Wim

Boone, Jan Kees

de Boer,Meindert

de Kort, Maarten

de Mol, Gert

Dieke, Richard

Duinstra, Jacob

Freke, Hans

Kleinen, Tom

Kleczewski-Schoon, Anneke

Koenen, Gerard

Kraaijenoord, Jaap

Kramer, Willem

Krijnen, Hans

Kwakman, Jeroen

Leenheer, Adrie

Meijer, Cor

Meijer, Willem

Miedema, Anco

Parlevliet, Koos

Ros, Michel

Schekkerman, Cees

Schneider, Leendert

Tervelde, Lex

van den Berg, Dirk

van der Molen, Ton

van der Veer, Siemen

Velt, Ernst

Weijtmans, Peer

Wijbenga, Arjan

Wijkhuisen, Eddy

Zegel, Gerrit

Zevenbergen, Jan

Austrija

nav

Polija

Anulewicz, Adam

Bartczak, Tomasz

Domachowski, Marian

Jamioł, Waldemar

Jóźwiak, Marek

Kasperek, Stanisław

Kołodziejczak, Michał

Korthals, Jakub

Kozłowski, Piotr

Kucharski, Tadeusz

Łukaszewicz, Paweł

Łuczkiewicz, Tomasz

Niewiadomski, Piotr

Nowak, Włodzimierz

Patyk, Konrad

Piątek, Mateusz

Prażanowski, Krystian

Skibior, Sławomir

Sokołowski, Paweł

Szumicki, Tomasz

Tomaszewski, Tomasz

Wereszczyński, Leszek

Wiliński, Adam

Zięba, Marcin

Portugāle

Albuquerque, José

Canato, Francisco

Carvalho, Ricardo

Coelho, Alexandre

Diogo, João

Ferreira, Carlos

Fonseca, Álvaro

Franco, Jorge

Moura, Nuno

Silva, Maria João

Silva, António Miguel

Rumānija

Chiriac, Marian

Dinu, Aurel

Gheorghe, Petrică-Puiu

Manole, Manuela

Mănăilă, Marian Sorinel

Panaitescu, Lorin

Rusu, Laurențiu

Slovēnija

Smoje, Robert

Smoje, Vinko

Slovākija

nav

Somija

Heikkinen, Pertti

Hiltunen, Jouni

Komulainen, Unto

Koivisto, Kare

Lähde, Jukka

Linder, Jukka

Nikiforow, Mikael

Rönnholm, Eeva

Salonen, Ville

Sundqvist, Lars

Suominen, Ari

Suominen, Paavo

Toivonen, Ville

Zviedrija

Åberg, Christian

Åberg-Torkelsson, EVA

Ahnlund, Jenny

Andersson, Andrea

Andersson, Per-Olov

Andersson, Per-Olov Vidar

Antonsson, Jan-Eric

Askeroth, Fredrik

Bergman, Daniel

Bühler, Hanna

Cardell, Christina

Carlsson, Christian

Cederlund, Kenneth

Englund, Raymond

Eriksson, Hans-Göran

Eriksson, Örjan

Falk, David

Frejd, Maud

Granholm, Björn

Göransson, Roger

Havh, Johan

Hultemar, Staffan

Ingeby-Olsson, Lena

Jacobsson, Magnus

Jansson, Bengt

Jeppsson, Tobias

Johansson, Daniel

Johansson, Gertrud

Johansson, Klas

Johansson, Linda

Johansson, Thomas

Jönsson, Dennis

Joxelius, Paul

Karlsson, Kent

Karlsson, Zineth

Kempe, Clas

Kjellgren, Curt

Kurtsson, Morgan

Lahovary, Oscar

Larsson, Mats

Lindved, Martin

Lundin, Stig

Malmström, John

Mattson, Olle

Nilsson, Pierre

Norrby, Bengt

Norrby, Tom

Näsman, Lars

Olovsson, Bo

Olsson, Kenneth

Olsson, Lars

Palmén, Lars-Erik

Penson, Lena

Persson, Göran

Persson, Mats

Peterson, Jan

Petterson, Joel

Petterson, Johan

Philipsson, Gunnar

Piltonen, Janne

Podsedkowski, Zenek

Reuterljung, Thomas

Sandblom, Örjan

Sjödin, Ronny

Skölderud, Svante

Snäckerström, Leif

Stenmark, Richard

Strandberg, Magnus

Stührenberg, Björn

Svenserud, Anders

Svensson, Rutger

Tegnander, Pär

Tillawi, Peter

Toresson, Martin

Turesson, Andreas

Wallin, Bo

Westberg, David

Wigsell, Andreas

Wilson, Pierre

Wimmer, Anders

Apvienotā Karaliste

Aitken, Alison

Alexander, Stephen

Allen, Terry

Anderson, Mark

Anderson, Reid

Banks, Andrew

Barclay, Michael

Bateman, Pia

Bell, Stuart

Billson, Carol

Blower, Amy

Bowers, Claire

Boyce, Sean

Brough, Derek

Bruce, John

Burnett, Graeme

Burt, Ellen

Caldwell, Mark

Calvert, Lauren

Campbell, Colin

Campbell, Iain

Campbell, Jonathan

Campbell, Murray

Carroll, David

Carter, Chris

Clasby, Lorraine

Coatsworth, Robert

Cook, David

Corner, Nigel

Couzens, Rob

Craig, Ian

Craig, Stephen

Croucher, Tim

Crowe, Michael

Crowther, Robert

Cullen, Donna

Cunningham, George

Davis, Danielle

Deadman, Ross

Douglas, Sean

Draper, Peter

Dunkerely, Sabrina

Durbin, William

Ebdy, Jim

Eccles, David

Elliott, Philip

Ellison, Peter

Evans, David

Faulds, Mike

Fenwick, Peter

Ferguson, Adam

Ferguson, Simon

Ferrari, Richard

Fitzpatrick, DeeAnn

Fletcher, Norman

Fletcher, Paul

Flint, Toby

Fordham, Philip

Foster, Pam

Frampton, Charles

Fraser, Uilleam

Gibson, Philip

Gooding, Colin

Goodwin, Aaron

Gough, Callum

Graham, Chris

Gregor, Stuart

Griffin, Stuart

Griffiths, Greg

Gristwood, Malcolm

Hall, Katherine

Hamilton, Ian

Hanbury, Rachel

Harris, Billy

Harrison, Thomas

Hay, David

Hay, John

Hazel, Tom

Hember, Marcus

Henderson, Rod

Henning, Alan

Hepburn, Ian

Hepburn, Jim

Hepples, Stephen

Higgins, Frank

Hill, Katie

Holbrook, Joanna

Inglesby, Paul

Irish, Rachel

Jackson, Amie

John, Barrie

Johnson, Paul

Johnston, Steve

Johnston, Isobel

Jones, Peter

Jordan, Catherine

Kelly, Kevin

Kemp, Duncan

Kemp, Gareth

Kilbride, Paul

Kinghorn, Matthew

Korda, Rebecca

Lamb, Rob

Lane, Elizabeth

Law, Garry

Legge, James

Lister, Jane

Livingston, Andrew

Lockwood, Mark

MacEachan, Iain

MacGregor, Duncan

MacIver, Roderick

MacLean, Paula

MacLean, Robin

MacSkimming, Peter

Marshall, Phil

Mason, John

Mason, Liam

Mason, Roger

Matheson, Louise

McAlister, Gerald

McBain, Billy

McCaughan, Mark

McComiskey, Stehpen

McCowan, Alisdair

McCrindle, John

McCubbin, Stuart

McCusker, Simon

McDonnell, Alistair

McHardy, Adam

McKenzie, Gregor

McKeown, Nick

McMillan, Robert

McQuillan, David

Merrilees, Kenny

Mills, John

Milne, Roderick

Mitchell,Hugh

Mitchell, John

Morrison, Donald

Muir, James

Mynard, Nick

Nelson, Paul

Newlands, Andrew

Nicholson, Chris

North, Philip

O’Hare, Jonathon

Ord, Vivian

Owen, Gary

Page, Tim

Parr Jonathan

Pateman, Jason

Paterson, Craig

Paterson, Kelly

Paton, Robert

Perry, Andrew

Peters, Will

Pool, Beshlie

Poulding, Daniel

Pringle, Geoff

Pritchard, Chris

Putt, David

Quinn, Barry

Radford, Angus

Rawlinson, Kat

Reeves, Adam

Reeves, Jennie

Reid, Adam

Reid, Peter

Rendall, Colin

Richardson, David

Riley, Joanne

Roberts, Julian

Robertson, Tom

Robinson, Neil

Ruscoe, David

Rushton, James

Sandeman, Lillian

Serafino, Paola

Skillen, Damien

Skinner, Alastair

Smart, Barrie

Smith, Bill

Smith, Don

Smith, Pam

Smith Peter

Sooben, Jeremy

Steele, Gordon

Stipetic, John

Strang, Nicol

Stray, Sloyan

Styles, Mario

Sutton, Andrew

Taylor, Mark

Templeton, John

Terry, David

Thain, Marc

Thomas, Dan

Thompson, Gerald

Thompson, James

Todd, Ian

Turner, Patrick

Visram, Adrian

Watt, Barbara

Ward, Daniel

Ward, Mark

Warren, Matt

Watson, Mathew

Watson, Stacey

Watt, James

Wellum, Neil

Wensley, Phil

Weychan, Paul

Whelton, Karen

Whitby, Phil

Wick, Harry

Williams, Justin

Williams, Peter

Williams, Russell

Wilson, Tom

Wiseman, Carl

Wood, Ben

Worsnop, Mark

Wright, Nicholas

Yuille, Derek

Eiropas Komisija

Alcaide, Mario

Aláez Pons, Ester

Ansell, Neil

Casier, Maarten

Daly, James

Duarte, Rafael

Grevsen, Dorthe

Janakakisz, Maria

Jensen Ulrik

Jiménez Alvarez, Ignacio

Lansley, Jon

Leskinen Jari

Libioulle Jean-Marc

Mészáros, Mátyás

Monteiro, Sara

Pagliarani, Giuliano

Parker, Michael

Sakas, Remigijus

Skountis Vasileios

Skrey, Hans

Spezzani, Aronne

Ulman-Kuuskman, Els

Viva, Claudio

Zaradna, Anna

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

Cederrand, Stephen

Chapel, Vincent

Del Hierro, Belén

Del Zompo, Michele

Dias Garçao, José

Koskinen, Aki

Lesueur, Sylvain

Magnolo, Lorenzo

Mueller, Wolfgang

Papaioannou, Themis

Pinto, Pedro

Quelch, Glenn

Roobrouck, Christ

Roose, Tarvo

Sorensen, Svend

Stewart, William

Tahon, Sven

---

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/140 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/140

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 22. decembris),

ar ko nosaka ārkārtas pasākumus attiecībā uz neatļautiem ģenētiski modificētiem rīsiem Ķīnas izcelsmes rīsu produktos un atceļ Lēmumu 2008/289/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/884/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulas (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (2) 4. panta 2. punktā un 16. panta 2. punktā noteikts, ka ģenētiski modificētu pārtiku vai barību Savienības tirgū atļauts laist tikai tad, ja uz to attiecas saskaņā ar minēto regulu piešķirta atļauja. Minētās regulas 4. panta 3. punktā un 16. panta 3. punktā noteikts, ka atļaujas par ģenētiski modificētas pārtikas vai barības laišanu tirgū piešķir tikai tad, ja atbilstoši un pietiekami ir pierādīts, ka tai nav nelabvēlīgas ietekmes uz cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi, tā nemaldina patērētāju vai lietotāju un ka tā no pārtikas vai barības, kuras aizstāšanai tā paredzēta, neatšķiras tik ļoti, ka tās normāla lietošana pārtikā cilvēkiem vai dzīvniekiem uzturvielu ziņā būtu neizdevīga. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulas (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (2) 4. panta 2. punktā un 16. panta 2. punktā noteikts, ka ģenētiski modificētu pārtiku vai barību Savienības tirgū atļauts laist tikai tad, ja uz to attiecas saskaņā ar minēto regulu piešķirta atļauja. Minētās regulas 4. panta 3. punktā un 16. panta 3. punktā noteikts, ka atļaujas par ģenētiski modificētas pārtikas vai barības laišanu tirgū piešķir tikai tad, ja atbilstoši un pietiekami ir pierādīts, ka tai nav nelabvēlīgas ietekmes uz cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi, tā nemaldina patērētāju vai lietotāju un ka tā no pārtikas vai barības, kuras aizstāšanai tā paredzēta, neatšķiras tik ļoti, ka tās normāla lietošana pārtikā cilvēkiem vai dzīvniekiem uzturvielu ziņā būtu neizdevīga.

| (2) | Apvienotajā Karalistē, Francijā un Vācijā 2006. gada septembrī atklāja ar neatļautajiem ģenētiski modificētajiem rīsiem “Bt 63” piesārņotus rīsu produktus, kuru izcelsme bija Ķīnā vai kuri nosūtīti no Ķīnas, un par to tika paziņots ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā (RASFF). Neskatoties uz minētā neatļautā ģenētiski modificētā organisma (ĢMO) kontroles pasākumiem, kurus izsludinājušas Ķīnas iestādes, pēc tam vairākkārt tika ziņots, ka ir konstatēts piesārņojums ar neatļautajiem ģenētiski modificētajiem rīsiem “Bt 63”. |
| --- | --- |

(2)

Apvienotajā Karalistē, Francijā un Vācijā 2006. gada septembrī atklāja ar neatļautajiem ģenētiski modificētajiem rīsiem “Bt 63” piesārņotus rīsu produktus, kuru izcelsme bija Ķīnā vai kuri nosūtīti no Ķīnas, un par to tika paziņots ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā (RASFF). Neskatoties uz minētā neatļautā ģenētiski modificētā organisma (ĢMO) kontroles pasākumiem, kurus izsludinājušas Ķīnas iestādes, pēc tam vairākkārt tika ziņots, ka ir konstatēts piesārņojums ar neatļautajiem ģenētiski modificētajiem rīsiem “Bt 63”.

| (3) | Tā kā šādi ziņojumi turpinājās un kompetentās Ķīnas iestādes nevarēja pietiekami garantēt, ka produkti, kuru izcelsme ir Ķīnā vai kuri nosūtīti no Ķīnas, nav piesārņoti ar neatļautajiem ģenētiski modificētajiem rīsiem “Bt 63”, tika pieņemts Komisijas Lēmums 2008/289/EK (3), ar ko noteica ārkārtas pasākumus attiecībā uz neatļauto ĢMO “Bt 63” rīsu produktos. Lēmumā noteica, ka pirms rīsu produktu laišanas tirgū uzņēmējiem attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm būtu jāiesniedz analīzes protokols, kurā pierādīts, ka attiecīgais rīsu produktu sūtījums nav piesārņots ar ģenētiski modificētajiem rīsiem “Bt 63”. Turklāt minētajā lēmumā noteica, ka dalībvalstīm attiecībā uz produktiem, kas tiks importēti vai jau ir laisti tirgū, jāveic atbilstīgi pasākumi, ieskaitot izlases veida paraugu ņemšanu un analīzi, kura veikta, izmantojot lēmumā noteikto metodi. |
| --- | --- |

(3)

Tā kā šādi ziņojumi turpinājās un kompetentās Ķīnas iestādes nevarēja pietiekami garantēt, ka produkti, kuru izcelsme ir Ķīnā vai kuri nosūtīti no Ķīnas, nav piesārņoti ar neatļautajiem ģenētiski modificētajiem rīsiem “Bt 63”, tika pieņemts Komisijas Lēmums 2008/289/EK (3), ar ko noteica ārkārtas pasākumus attiecībā uz neatļauto ĢMO “Bt 63” rīsu produktos. Lēmumā noteica, ka pirms rīsu produktu laišanas tirgū uzņēmējiem attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm būtu jāiesniedz analīzes protokols, kurā pierādīts, ka attiecīgais rīsu produktu sūtījums nav piesārņots ar ģenētiski modificētajiem rīsiem “Bt 63”. Turklāt minētajā lēmumā noteica, ka dalībvalstīm attiecībā uz produktiem, kas tiks importēti vai jau ir laisti tirgū, jāveic atbilstīgi pasākumi, ieskaitot izlases veida paraugu ņemšanu un analīzi, kura veikta, izmantojot lēmumā noteikto metodi.

| (4) | Vācija 2010. gada martā RASFF ziņoja par jaunām rīsu šķirnēm, kurās ir neatļauti ģenētiskie elementi, kas kodē izturību pret insektiem un pēc pazīmēm līdzinās ĢMO “Kefeng 6”. Pēc tam tika saņemti vairāki līdzīgi ziņojumi, kuros tika ziņots ne tikai par “Kefeng 6”, bet arī par citu rīsu līniju, kura ir izturīga pret insektiem un kurā ir tādi ģenētiskie elementi, kas līdzinās ĢMO “Kemingdao 1” (“KMD1”). “Kefeng 6” un “KMD1” nav atļauti ne Savienībā, ne Ķīnā. |
| --- | --- |

(4)

Vācija 2010. gada martā RASFF ziņoja par jaunām rīsu šķirnēm, kurās ir neatļauti ģenētiskie elementi, kas kodē izturību pret insektiem un pēc pazīmēm līdzinās ĢMO “Kefeng 6”. Pēc tam tika saņemti vairāki līdzīgi ziņojumi, kuros tika ziņots ne tikai par “Kefeng 6”, bet arī par citu rīsu līniju, kura ir izturīga pret insektiem un kurā ir tādi ģenētiskie elementi, kas līdzinās ĢMO “Kemingdao 1” (“KMD1”). “Kefeng 6” un “KMD1” nav atļauti ne Savienībā, ne Ķīnā.

| (5) | Par visiem RASFF saņemtajiem ziņojumiem tika paziņots attiecīgajām Ķīnas iestādēm, un Komisija 2010. gada jūnijā un 2011. gada februārī tām papildus rakstiski pieprasīja rīkoties attiecībā uz pieaugošo ziņojumu skaitu. |
| --- | --- |

(5)

Par visiem RASFF saņemtajiem ziņojumiem tika paziņots attiecīgajām Ķīnas iestādēm, un Komisija 2010. gada jūnijā un 2011. gada februārī tām papildus rakstiski pieprasīja rīkoties attiecībā uz pieaugošo ziņojumu skaitu.

| (6) | Pārtikas un veterinārais birojs 2008. gada oktobrī Ķīnā veica inspekciju, kurā novērtēja, kā tiek īstenots Lēmums 2008/289/EK, un pēc šīs inspekcijas veica vēl vienu vizīti 2011. gada martā. Pēc 2008. gada vizītes izdarītie secinājumi un 2011. gada vizītes sākotnējie konstatējumi liecina, ka nav skaidri zināms, kāda ir ģenētiski modificēto rīsu šķirņu, ar kurām iespējams ir piesārņoti Ķīnas izcelsmes vai no Ķīnas nosūtītie rīsu produkti, ģenētiskās modifikācijas pakāpe, kā arī šādu šķirņu veids un skaits, un ka šī iemesla dēļ pastāv liels risks, ka arī turpmāk šādos rīsu produktos būs neatļauti ĢMO. |
| --- | --- |

(6)

Pārtikas un veterinārais birojs 2008. gada oktobrī Ķīnā veica inspekciju, kurā novērtēja, kā tiek īstenots Lēmums 2008/289/EK, un pēc šīs inspekcijas veica vēl vienu vizīti 2011. gada martā. Pēc 2008. gada vizītes izdarītie secinājumi un 2011. gada vizītes sākotnējie konstatējumi liecina, ka nav skaidri zināms, kāda ir ģenētiski modificēto rīsu šķirņu, ar kurām iespējams ir piesārņoti Ķīnas izcelsmes vai no Ķīnas nosūtītie rīsu produkti, ģenētiskās modifikācijas pakāpe, kā arī šādu šķirņu veids un skaits, un ka šī iemesla dēļ pastāv liels risks, ka arī turpmāk šādos rīsu produktos būs neatļauti ĢMO.

| (7) | Pamatojoties uz Pārtikas un veterinārā biroja 2008. un 2011. gadā veikto inspekciju konstatējumiem un lielo skaitu RASFF ziņojumu par neatļautiem ģenētiski modificētiem rīsiem, ar Lēmumu 2008/289/EK ieviestie pasākumi būtu jāpastiprina tā, lai tiktu novērsta jebkādu piesārņotu produktu laišanu Savienības tirgū. Tāpēc Lēmums 2008/289/EK ir jāaizstāj ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz Pārtikas un veterinārā biroja 2008. un 2011. gadā veikto inspekciju konstatējumiem un lielo skaitu RASFF ziņojumu par neatļautiem ģenētiski modificētiem rīsiem, ar Lēmumu 2008/289/EK ieviestie pasākumi būtu jāpastiprina tā, lai tiktu novērsta jebkādu piesārņotu produktu laišanu Savienības tirgū. Tāpēc Lēmums 2008/289/EK ir jāaizstāj ar šo lēmumu.

| (8) | Ņemot vērā to, ka Savienībā nav atļauti nekādi ģenētiski modificētu rīsu produkti, ir lietderīgi paplašināt ar Lēmumu 2008/289/EK ieviesto pasākumu piemērošanas jomu, kas šobrīd attiecas tikai uz ģenētiski modificētajiem rīsiem “Bt 63”, un to attiecināt uz visiem ģenētiski modificētiem organismiem, kuri tiek konstatēti Ķīnas izcelsmes vai no Ķīnas nosūtītos rīsu produktos. Būtu jāsaglabā ar Lēmumu 2008/289/EK noteiktais pienākums iesniegt paraugu ņemšanas un analīzes protokolu, kurā pierādīts, ka produkti nav piesārņoti ar ģenētiski modificētiem rīsiem. Tomēr ir lietderīgi pastiprināt dalībvalstu veiktās kontroles, palielinot paraugu ņemšanas un analīžu biežumu līdz 100 %, t. i., veicot tās visiem Ķīnas izcelsmes rīsu produktu sūtījumiem, un uzņēmējiem, kas iesaistīti pārtikas un barības apritē, noteikt pienākumu iepriekš paziņot par plānoto sūtījuma faktiskās saņemšanas datumu, laiku un vietu. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā to, ka Savienībā nav atļauti nekādi ģenētiski modificētu rīsu produkti, ir lietderīgi paplašināt ar Lēmumu 2008/289/EK ieviesto pasākumu piemērošanas jomu, kas šobrīd attiecas tikai uz ģenētiski modificētajiem rīsiem “Bt 63”, un to attiecināt uz visiem ģenētiski modificētiem organismiem, kuri tiek konstatēti Ķīnas izcelsmes vai no Ķīnas nosūtītos rīsu produktos. Būtu jāsaglabā ar Lēmumu 2008/289/EK noteiktais pienākums iesniegt paraugu ņemšanas un analīzes protokolu, kurā pierādīts, ka produkti nav piesārņoti ar ģenētiski modificētiem rīsiem. Tomēr ir lietderīgi pastiprināt dalībvalstu veiktās kontroles, palielinot paraugu ņemšanas un analīžu biežumu līdz 100 %, t. i., veicot tās visiem Ķīnas izcelsmes rīsu produktu sūtījumiem, un uzņēmējiem, kas iesaistīti pārtikas un barības apritē, noteikt pienākumu iepriekš paziņot par plānoto sūtījuma faktiskās saņemšanas datumu, laiku un vietu.

| (9) | Paraugu ņemšanas metodēm ir izšķirīga nozīme reprezentatīvu un salīdzināmu rezultātu ieguvē; tāpēc ir piemēroti noteikt vienotu tādas paraugu ņemšanas un analīzes protokolu, ar kuras palīdzību kontrolē to, lai Ķīnas izcelsmes importā nebūtu ģenētiski modificētu rīsu. Uzticamas paraugu ņemšanas procedūras principi attiecībā uz lauksaimniecības beramproduktiem ir noteikti Komisijas 2004. gada 4. oktobra Ieteikumā 2004/787/EK par paraugu ņemšanas un noteikšanas tehnisko vadlīniju izstrādi ģenētiski modificētiem organismiem un materiāliem, kas iegūti no ģenētiski modificētiem organismiem vai atrodas produktos Regulas (EK) Nr. 1830/2003 nozīmē (4) un attiecībā uz fasētiem produktiem – standartā CEN/TS 15568 vai līdzvērtīgā standartā. Attiecībā uz barību piemēro principus Komisijas 2009. gada 27. janvāra Regulā (EK) Nr. 152/2009, ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes barības oficiālajai kontrolei (5). |
| --- | --- |

(9)

Paraugu ņemšanas metodēm ir izšķirīga nozīme reprezentatīvu un salīdzināmu rezultātu ieguvē; tāpēc ir piemēroti noteikt vienotu tādas paraugu ņemšanas un analīzes protokolu, ar kuras palīdzību kontrolē to, lai Ķīnas izcelsmes importā nebūtu ģenētiski modificētu rīsu. Uzticamas paraugu ņemšanas procedūras principi attiecībā uz lauksaimniecības beramproduktiem ir noteikti Komisijas 2004. gada 4. oktobra Ieteikumā 2004/787/EK par paraugu ņemšanas un noteikšanas tehnisko vadlīniju izstrādi ģenētiski modificētiem organismiem un materiāliem, kas iegūti no ģenētiski modificētiem organismiem vai atrodas produktos Regulas (EK) Nr. 1830/2003 nozīmē (4) un attiecībā uz fasētiem produktiem – standartā CEN/TS 15568 vai līdzvērtīgā standartā. Attiecībā uz barību piemēro principus Komisijas 2009. gada 27. janvāra Regulā (EK) Nr. 152/2009, ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes barības oficiālajai kontrolei (5).

| (10) | Ņemot vērā iespējamo ar ģenētiski modificētiem rīsiem saistīto gadījumu skaitu, apstiprinātu noteikšanas metožu neesamību un atbilstošas kvalitātes un kvantitātes kontroles paraugu neesamību, un kontroles atvieglošanas nolūkā ir lietderīgi Lēmumā 2008/289/EK noteiktās paraugu ņemšanas un analīžu metodes aizstāt ar II pielikumā noteiktajām skrīninga analīzes metodēm. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā iespējamo ar ģenētiski modificētiem rīsiem saistīto gadījumu skaitu, apstiprinātu noteikšanas metožu neesamību un atbilstošas kvalitātes un kvantitātes kontroles paraugu neesamību, un kontroles atvieglošanas nolūkā ir lietderīgi Lēmumā 2008/289/EK noteiktās paraugu ņemšanas un analīžu metodes aizstāt ar II pielikumā noteiktajām skrīninga analīzes metodēm.

| (11) | Ierosinātajām jaunajām skrīninga analīzes metodēm būtu jāpamatojas uz Ieteikumu 2004/787/EK. Tajā īpaši ņemts vērā tas, ka šobrīd pieejamās metodes ir kvalitatīvas un ka tām būtu jāattiecas uz tādu neatļautu ĢMO noteikšanu, kuriem attiecībā uz paraugu ņemšanu un analīzēm nav noteiktas nekādas pieļaujamās robežvērtības. |
| --- | --- |

(11)

Ierosinātajām jaunajām skrīninga analīzes metodēm būtu jāpamatojas uz Ieteikumu 2004/787/EK. Tajā īpaši ņemts vērā tas, ka šobrīd pieejamās metodes ir kvalitatīvas un ka tām būtu jāattiecas uz tādu neatļautu ĢMO noteikšanu, kuriem attiecībā uz paraugu ņemšanu un analīzēm nav noteiktas nekādas pieļaujamās robežvērtības.

| (12) | Kopīgā pētniecības centra (JRC) Eiropas Savienības Ģenētiski modificētas pārtikas un barības references laboratorija (ES ĢMPB RL) pārbaudīja un kā piemērotas apstiprināja ierosinātās skrīninga analīzes metodes ģenētiski modificēto rīsu noteikšanai. |
| --- | --- |

(12)

Kopīgā pētniecības centra (JRC) Eiropas Savienības Ģenētiski modificētas pārtikas un barības references laboratorija (ES ĢMPB RL) pārbaudīja un kā piemērotas apstiprināja ierosinātās skrīninga analīzes metodes ģenētiski modificēto rīsu noteikšanai.

| (13) | Lai novērstu tādu produktu laišanu tirgū, kuros ir neatļauti rīsi, gan uzņēmējiem, gan valstu dienestiem, ņemot paraugus un nosakot ģenētiski modificētus rīsus, ir jāizmanto II pielikumā noteiktās paraugu ņemšanas un analīzes metodes. Īpaši svarīgi ir ievērot ES ĢMPB RL izstrādātās vadlīnijas šādu metožu piemērošanai. |
| --- | --- |

(13)

Lai novērstu tādu produktu laišanu tirgū, kuros ir neatļauti rīsi, gan uzņēmējiem, gan valstu dienestiem, ņemot paraugus un nosakot ģenētiski modificētus rīsus, ir jāizmanto II pielikumā noteiktās paraugu ņemšanas un analīzes metodes. Īpaši svarīgi ir ievērot ES ĢMPB RL izstrādātās vadlīnijas šādu metožu piemērošanai.

| (14) | Šā lēmuma I pielikumā uzskaitītie rīsu produkti, kuru izcelsme ir Ķīnā vai kuri nosūtīti no Ķīnas, būtu jālaiž brīvā apgrozībā tikai tad, ja tiem ir pievienots analīzes protokols un veselības sertifikāts, kurus izsniegusi Ķīnas Tautas Republikas valsts iestāde, kas veic ievedumu/izvedumu inspekcijas un nosaka karantīnas (Entry Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People’s Republic of China (AQSIQ)), izmantojot šā lēmuma III un IV pielikumā sniegtos paraugus. |
| --- | --- |

(14)

Šā lēmuma I pielikumā uzskaitītie rīsu produkti, kuru izcelsme ir Ķīnā vai kuri nosūtīti no Ķīnas, būtu jālaiž brīvā apgrozībā tikai tad, ja tiem ir pievienots analīzes protokols un veselības sertifikāts, kurus izsniegusi Ķīnas Tautas Republikas valsts iestāde, kas veic ievedumu/izvedumu inspekcijas un nosaka karantīnas (Entry Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People’s Republic of China (AQSIQ)), izmantojot šā lēmuma III un IV pielikumā sniegtos paraugus.

| (15) | Lai varētu veikt kontroles pasākumu pastāvīgu novērtējumu, ir lietderīgi ieviest pienākumu dalībvalstīm regulāri ziņot par Ķīnas izcelsmes vai no Ķīnas nosūtītu rīsu produktu oficiālo kontroli. |
| --- | --- |

(15)

Lai varētu veikt kontroles pasākumu pastāvīgu novērtējumu, ir lietderīgi ieviest pienākumu dalībvalstīm regulāri ziņot par Ķīnas izcelsmes vai no Ķīnas nosūtītu rīsu produktu oficiālo kontroli.

| (16) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi būtu jānosaka proporcionāli, un tie nedrīkstētu ierobežot tirdzniecību vairāk, nekā tas vajadzīgs, un tāpēc tie būtu jāattiecina tikai uz Ķīnas izcelsmes vai no Ķīnas nosūtītiem produktiem, par ko ir aizdomas, ka tie varētu būt piesārņoti ar neatļautiem ģenētiski modificētiem rīsiem. Ņemot vērā tādu produktu klāstu, kuri varētu būt piesārņoti ar šādiem neatļautiem ģenētiski modificētiem rīsiem, šķiet piemēroti pasākumus attiecināt uz visiem pārtikas un dzīvnieku barības produktiem, uz kuriem ir norāde par to, ka to sastāvā ir rīsi. Tomēr daži produkti var sastāvēt no rīsiem, saturēt rīsus vai arī būt ražoti no rīsiem, bet daži – nē. Tāpēc šķiet atbilstīgi atļaut uzņēmējiem izdot vienkāršu deklarāciju, ja produkts nesastāv no rīsiem, nesatur rīsus vai to neražo no rīsiem, tādējādi izvairoties no obligātās analīzes un sertifikācijas. |
| --- | --- |

(16)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi būtu jānosaka proporcionāli, un tie nedrīkstētu ierobežot tirdzniecību vairāk, nekā tas vajadzīgs, un tāpēc tie būtu jāattiecina tikai uz Ķīnas izcelsmes vai no Ķīnas nosūtītiem produktiem, par ko ir aizdomas, ka tie varētu būt piesārņoti ar neatļautiem ģenētiski modificētiem rīsiem. Ņemot vērā tādu produktu klāstu, kuri varētu būt piesārņoti ar šādiem neatļautiem ģenētiski modificētiem rīsiem, šķiet piemēroti pasākumus attiecināt uz visiem pārtikas un dzīvnieku barības produktiem, uz kuriem ir norāde par to, ka to sastāvā ir rīsi. Tomēr daži produkti var sastāvēt no rīsiem, saturēt rīsus vai arī būt ražoti no rīsiem, bet daži – nē. Tāpēc šķiet atbilstīgi atļaut uzņēmējiem izdot vienkāršu deklarāciju, ja produkts nesastāv no rīsiem, nesatur rīsus vai to neražo no rīsiem, tādējādi izvairoties no obligātās analīzes un sertifikācijas.

| (17) | Sešu mēnešu laikā ir jāpārskata situācija attiecībā uz rīsu produktu iespējamo piesārņojumu ar neatļautiem ģenētiski modificētiem rīsiem, lai novērtētu, vai joprojām jāpiemēro šajā lēmumā noteiktie pasākumi. |
| --- | --- |

(17)

Sešu mēnešu laikā ir jāpārskata situācija attiecībā uz rīsu produktu iespējamo piesārņojumu ar neatļautiem ģenētiski modificētiem rīsiem, lai novērtētu, vai joprojām jāpiemēro šajā lēmumā noteiktie pasākumi.

| (18) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(18)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Darbības joma

Šo lēmumu piemēro I pielikumā uzskaitītajiem rīsu produktiem, kuru izcelsme ir Ķīnā vai kuri nosūtīti no Ķīnas.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā lēmumā piemēro definīcijas, kas noteiktas 2. un 3. pantā Regulā (EK) Nr. 178/2002, 2. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (6) un 3. panta b) un c) punktā Komisijas Regulā (EK) Nr. 669/2009 (7) par tādas dzīvnieku barības un pārtikas importa pastiprinātu kontroli, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika.

2.   Piemēro arī šādas definīcijas:

a)   partija: noteikts un precīzi norādīts materiāla daudzums;

b)   atsevišķais paraugs: mazs vienāds produkta daudzums, kas paņemts no katras atsevišķas paraugu ņemšanas vietas partijā visā partijas dziļumā (statiskā paraugu ņemšana) vai ņemts no produkta plūsmas noteiktā laika posmā (birstošu produktu paraugu ņemšana);

c)   kopējais paraugs: produkta daudzums, kas iegūts, apvienojot un samaisot vairākus atsevišķos paraugus, kuri ņemti no konkrētas partijas;

d)   laboratorijas paraugs: produkta daudzums, kas ņemts no kopējā parauga, kurš paredzēts laboratorijas pārbaudei un testēšanai;

e)   analizējamais paraugs: homogenizēts laboratorijas paraugs, kas ir viss laboratorijas paraugs vai tā reprezentatīva daļa.

3. pants

Iepriekšējs paziņojums

Barības un pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji vai to pārstāvji laikus sniedz iepriekšēju paziņojumu par aptuveno datumu un laiku, kurā izraudzītajā ievešanas vietā tiks faktiski saņemts sūtījums, un par attiecīgā sūtījuma veidu. Uzņēmēji norāda, vai attiecīgais produkts ir pārtikas vai dzīvnieku barības produkts.

4. pants

Importa nosacījumi

1.   Katram 1. pantā minēto produktu sūtījumam pievieno katras partijas analīzes protokolu un veselības sertifikātu, kuru paraugs sniegts III un IV pielikumā un kurus aizpildījis, parakstījis un apstiprinājis Ķīnas Tautas Republikas valsts iestādes, kas veic ievedumu/izvedumu inspekcijas un nosaka karantīnas (Entry Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People’s Republic of China (AQSIQ)), pilnvarots pārstāvis.

2.   Ja I pielikumā minēts produkts nesastāv no rīsiem, nesatur rīsus vai to neražo no rīsiem, analīzes protokola un veselības sertifikāta oriģinālu drīkst aizstāt ar apliecinājumu, kuru izsniedz uzņēmējs, kas atbild par sūtījumu, un kurā norādīts, ka pārtikas vai barības sastāvā nav, tā nesatur no vai to neražo no rīsiem.

3.   Paraugu ņemšana un analīze 1. punktā minētā analīzes protokola nolūkos notiek saskaņā ar II pielikumu.

4.   Katru sūtījumu apzīmē ar veselības sertifikātā norādīto kodu. Katru atsevišķo sūtījuma maisu vai cita veida iepakojumu apzīmē ar šo kodu.

5. pants

Oficiālās kontroles

1.   Dalībvalsts kompetentā iestāde nodrošina to, ka attiecībā uz visiem 1. pantā minētajiem produktiem tiek veikta dokumentu pārbaude, lai nodrošinātu 4. pantā paredzēto importa nosacījumu izpildi.

2.   Ja tādu produktu sūtījumam, kuri nav aprakstīti 4. panta 2. punktā, nav pievienots 4. pantā paredzētais veselības sertifikāts un analīzes protokols, attiecīgo sūtījumu nosūta atpakaļ uz tā izcelsmes valsti vai iznīcina.

3.   Ja sūtījumam ir pievienots 4. pantā paredzētais veselības sertifikāts un analīzes protokols, kompetentā iestāde 100 % gadījumu ņem paraugu analīzes veikšanai saskaņā ar II pielikumu, lai noteiktu neatļautus ĢMO. Ja sūtījumā ir vairākas partijas, paraugus ņem no visām partijām un analīzi veic visiem paraugiem.

4.   Kompetentā iestāde var atļaut sūtījuma turpmāku transportēšanu līdz fiziskās pārbaudes rezultātu saņemšanai. Šādā gadījumā sūtījums ir kompetento iestāžu nepārtrauktā uzraudzībā, līdz tiek saņemti fiziskās pārbaudes rezultāti.

5.   Sūtījumus brīvā apgrozībā laiž tikai tad, kad pēc paraugu ņemšanas un analīzes veikšanas saskaņā ar II pielikumu konstatē, ka visas partijas atbilst Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām.

6. pants

Ziņojumi Komisijai

1.   Reizi trijos mēnešos dalībvalstis sagatavo ziņojumu, kurā apraksta visu to analītisko testu rezultātus, kuri veikti iepriekšējos trīs mēnešos attiecībā uz 1. pantā minēto produktu sūtījumiem.

Minētos ziņojumus iesniedz Komisijai mēneša laikā pēc katra triju mēnešu perioda beigām (aprīlī, jūlijā, oktobrī un janvārī).

2.   Ziņojumā norāda šādu informāciju:

| a) | tādu sūtījumu skaits, no kuriem ņemti analizējamie paraugi; |
| --- | --- |

a)

tādu sūtījumu skaits, no kuriem ņemti analizējamie paraugi;

| b) | šā lēmuma 5. pantā paredzēto kontroļu rezultāti; |
| --- | --- |

b)

šā lēmuma 5. pantā paredzēto kontroļu rezultāti;

| c) | tādu sūtījumu skaits, kas ir noraidīti, pamatojoties uz to, ka tiem nav pievienots veselības sertifikāts vai analīzes protokols. |
| --- | --- |

c)

tādu sūtījumu skaits, kas ir noraidīti, pamatojoties uz to, ka tiem nav pievienots veselības sertifikāts vai analīzes protokols.

7. pants

Sūtījuma sadalīšana

Sūtījumus nedrīkst sadalīt daļās, kamēr kompetentās iestādes nav pabeigušas oficiālās kontroles.

Ja sūtījumu pēc oficiālās kontroles sadala daļās, tad katrai sadalītā sūtījuma daļai pievieno apstiprinātu veselības sertifikāta un analīzes protokola kopiju.

8. pants

Izmaksas

Visas izmaksas par oficiālajām kontrolēm, ieskaitot paraugu ņemšanu, analīzes, uzglabāšanu un pasākumiem saistībā ar neatbilstību, sedz pārtikas un barības apritē iesaistītie uzņēmēji.

9. pants

Pārejas noteikumi

Atkāpjoties no 4. panta 1. punkta, dalībvalstis atļauj tādu 1. pantā minēto produktu sūtījumu importu, kuri izsūtīti no Ķīnas pirms 2012. gada 1. februāra, ar nosacījumu, ka no tiem ir ņemti paraugi un veikta analīze saskaņā ar 4. pantu.

10. pants

Pasākumu pārskatīšana

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi pārskatāmi ne vēlāk kā pēc sešiem mēnešiem pēc to pieņemšanas.

11. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Lēmumu 2008/289/EK.

Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2011. gada 22. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

2

(3)  OV L 96, 9.4.2008., 29. lpp.

3

(4)  OV L 348, 24.11.2004., 18. lpp.

4

(5)  OV L 54, 26.2.2009., 1. lpp.

5

(6)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

6

(7)  OV L 194, 25.7.2009., 11. lpp.

7

---

I PIELIKUMS

PRODUKTU SARAKSTS

| Produkts | KN kods |
| --- | --- |
| Izkulti, nelobīti rīsi | 1006 10 |
| Lobīti rīsi (brūnie) | 1006 20 |
| Daļēji slīpēti vai pilnīgi noslīpēti rīsi, arī pulēti vai glazēti | 1006 30 |
| Šķelti rīsi | 1006 40 00 |
| Rīsu milti | 1102 90 50 |
| Rīsu putraimi un rupja maluma milti | 1103 19 50 |
| Rīsu granulas | 1103 20 50 |
| Rīsu graudu pārslas | 1104 19 91 |
| Placināti graudi vai graudu pārslas (izņemot auzu, kviešu, rudzu, kukurūzas un miežu graudus un rīsu pārslas) | 1104 19 99 |
| Rīsu ciete | 1108 19 10 |
| Pārtikas produkti zīdaiņiem, safasēti mazumtirdzniecībai | 1901 10 00 |
| Termiski neapstrādāti mīklas izstrādājumi, bez pildījuma un citādi nesagatavoti, ar olu piedevu | 1902 11 00 |
| Termiski neapstrādāti mīklas izstrādājumi, bez pildījuma un citādi nesagatavoti, bez olu piedevas | 1902 19 |
| Pildīti mīklas izstrādājumi, arī termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti | 1902 20 |
| Citi mīklas izstrādājumi (izņemot termiski neapstrādātus mīklas izstrādājumus, bez pildījuma vai citādi sagatavotus, un mīklas izstrādājumus ar pildījumu, arī termiski apstrādātus vai citādi sagatavotus) | 1902 30 |
| Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudus vai graudu produktus, kuri iegūti no rīsiem | 1904 10 30 |
| Samaisījumu (Muesli) veida izstrādājumi uz neapgrauzdētu graudu pārslu bāzes | 1904 20 10 |
| Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti no neapgrauzdētām graudu pārslām vai no neapgrauzdētu graudu pārslu un grauzdētu graudu pārslu maisījumiem, vai no uzpūstiem graudiem, kas iegūti no rīsiem (izņemot samaisījumu (Muesli) veida izstrādājumus uz neapgrauzdētu graudu pārslu bāzes) | 1904 20 95 |
| Rīsi, iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti un iekļauti (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus, gatavus pārtikas produktus, kas iegūti no uzpūstām, grauzdētām vai negrauzdētām graudu pārslām vai no negrauzdētu un grauzdētu graudu pārslu maisījumiem vai uzpūstiem graudiem) | 1904 90 10 |
| Rīspapīrs | ex 1905 90 20 |
| Cepumi | 1905 90 45 |
| Presēti vai uzpūsti izstrādājumi, vircoti vai sālīti | 1905 90 55 |
| Klijas, atsijas un citi atlikumi, granulēti vai negranulēti, kas iegūti, sijājot, maļot vai citādi apstrādājot rīsus, kuru cietes saturs ir līdz 35 % no svara | 2302 40 02 |
| Klijas, atsijas un citi atlikumi, granulēti vai negranulēti, kas iegūti, sijājot, maļot vai citādi apstrādājot rīsus, izņemot tādus rīsus, kuru cietes saturs ir līdz 35 % no svara | 2302 40 08 |
| Peptoni un to atvasinājumi; citas olbaltumvielas un to atvasinājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur; hromētas vai nehromētas ādas pulveris | 3504 00 00 |

Produkts

KN kods

Izkulti, nelobīti rīsi

1006 10

Lobīti rīsi (brūnie)

1006 20

Daļēji slīpēti vai pilnīgi noslīpēti rīsi, arī pulēti vai glazēti

1006 30

Šķelti rīsi

1006 40 00

Rīsu milti

1102 90 50

Rīsu putraimi un rupja maluma milti

1103 19 50

Rīsu granulas

1103 20 50

Rīsu graudu pārslas

1104 19 91

Placināti graudi vai graudu pārslas (izņemot auzu, kviešu, rudzu, kukurūzas un miežu graudus un rīsu pārslas)

1104 19 99

Rīsu ciete

1108 19 10

Pārtikas produkti zīdaiņiem, safasēti mazumtirdzniecībai

1901 10 00

Termiski neapstrādāti mīklas izstrādājumi, bez pildījuma un citādi nesagatavoti, ar olu piedevu

1902 11 00

Termiski neapstrādāti mīklas izstrādājumi, bez pildījuma un citādi nesagatavoti, bez olu piedevas

1902 19

Pildīti mīklas izstrādājumi, arī termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti

1902 20

Citi mīklas izstrādājumi (izņemot termiski neapstrādātus mīklas izstrādājumus, bez pildījuma vai citādi sagatavotus, un mīklas izstrādājumus ar pildījumu, arī termiski apstrādātus vai citādi sagatavotus)

1902 30

Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudus vai graudu produktus, kuri iegūti no rīsiem

1904 10 30

Samaisījumu (Muesli) veida izstrādājumi uz neapgrauzdētu graudu pārslu bāzes

1904 20 10

Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti no neapgrauzdētām graudu pārslām vai no neapgrauzdētu graudu pārslu un grauzdētu graudu pārslu maisījumiem, vai no uzpūstiem graudiem, kas iegūti no rīsiem (izņemot samaisījumu (Muesli) veida izstrādājumus uz neapgrauzdētu graudu pārslu bāzes)

1904 20 95

Rīsi, iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti un iekļauti (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus, gatavus pārtikas produktus, kas iegūti no uzpūstām, grauzdētām vai negrauzdētām graudu pārslām vai no negrauzdētu un grauzdētu graudu pārslu maisījumiem vai uzpūstiem graudiem)

1904 90 10

Rīspapīrs

ex 1905 90 20

Cepumi

1905 90 45

Presēti vai uzpūsti izstrādājumi, vircoti vai sālīti

1905 90 55

Klijas, atsijas un citi atlikumi, granulēti vai negranulēti, kas iegūti, sijājot, maļot vai citādi apstrādājot rīsus, kuru cietes saturs ir līdz 35 % no svara

2302 40 02

Klijas, atsijas un citi atlikumi, granulēti vai negranulēti, kas iegūti, sijājot, maļot vai citādi apstrādājot rīsus, izņemot tādus rīsus, kuru cietes saturs ir līdz 35 % no svara

2302 40 08

Peptoni un to atvasinājumi; citas olbaltumvielas un to atvasinājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur; hromētas vai nehromētas ādas pulveris

3504 00 00

---

II PIELIKUMS

Paraugu ņemšanas un analīzes metodes oficiālās kontroles veikšanai attiecībā uz neatļautiem ģenētiski modificētiem organismiem Ķīnas izcelsmes rīsu produktos

1.   Vispārīgi noteikumi

Oficiālajai ģenētiski modificētu rīsu kontrolei rīsu produktos paredzētos paraugus ņem saskaņā ar šajā pielikumā aprakstītajām metodēm. Šādi iegūtos kopējos paraugus uzskata par tādiem, kas raksturo partijas, no kurām tie ņemti.

2.   Paraugu ņemšana

2.1.   Paraugu ņemšana no beramkravu partijām un analizējamo paraugu sagatavošana

Kopējam paraugam vajadzīgo atsevišķo paraugu skaitu nosaka un analizējamos paraugus sagatavo saskaņā ar Ieteikumu 2004/787/EK un attiecībā uz barību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 152/2009. Laboratorijas paraugs sver 2,5 kg, tomēr attiecībā uz pārstrādātu pārtiku vai barību to var samazināt līdz 500 gramiem. Regulas (EK) Nr. 882/2004 11. panta 5. punkta vajadzībām no kopējā parauga izveido otru laboratorijas paraugu.

2.2.   Fasētas pārtikas un barības paraugu ņemšana

Kopējam paraugam vajadzīgo atsevišķo paraugu skaitu nosaka un analizējamo paraugu sagatavo saskaņā ar standartu CEN/ISO 15568 vai līdzvērtīgu standartu. Laboratorijas paraugs sver 2,5 kg, tomēr attiecībā uz pārstrādātu pārtiku vai barību to var samazināt līdz 500 gramiem. Regulas (EK) Nr. 882/2004 11. panta 5. punkta vajadzībām no kopējā parauga izveido otru laboratorijas paraugu.

3.   Laboratorijas parauga analīze

Izcelsmes vietā laboratorijas analīzes veic šim mērķim nozīmētā AQSIQ laboratorijā un pirms laišanas brīvā apgrozībā Eiropas Savienībā – šim mērķim nozīmētā dalībvalsts oficiālā kontroles laboratorijā. Skrīninga analīzēs izmanto reālā laika PCR, un tās veic saskaņā ar ES ĢMPB RL (1) publicēto metodi, lai noteiktu vismaz šādus ģenētiskos elementus: CAMV (puķkāposta mozaīkvīrusa) 35S promoteri, NOS (nopalīna sintēzes) terminatoru no Agrobacterium tumefaciens un sintezētos CryIAb, CryIAc un/vai CryIAb/CryIAc no Bacillus thuringiensis.

Attiecībā uz graudu paraugiem nozīmētā kontroles laboratorija no homogenizētā laboratorijas parauga ņem četrus analizējamos paraugus, kuri katrs sver 240 g (atbilst 10 000 rīsu graudu). Attiecībā uz pārstrādātiem produktiem tādiem kā milti, miltu izstrādājumi vai ciete, analizējamā parauga svaru var samazināt līdz 125 gramiem. Minētos četrus analizējamos paraugus samaļ un tālāk analizē atsevišķi. No katra analizējamā parauga ekstrahē divus paraugus. Katram ekstrahētajam paraugam veic vienu PCR attiecībā uz katru ĢM ģenētisko elementu saskaņā ar turpmāk 4. punktā aprakstītajām skrīninga metodēm. Sūtījums ir uzskatāms par neatbilstošu, ja vismaz vienā analizējamajā sūtījuma paraugā konstatē vismaz vienu ĢM ģenētisko elementu saskaņā ar ES references laboratorijas ziņojumā noteiktajām vadlīnijām.

4.   Izmanto šādas analīzes metodes:

| a) | Skrīnings CAMV (puķkāposta mozaīkvīrusa) 35S promotera un NOS (noaplīna sintēzes) terminatora no Agrobacterium tumefaciens noteikšanai:
  ISO standarts 21570: 2005 Foodstuffs - Methods of analysis for the detection of genetically modified organisms and derived products - Quantitative nucleic based methods, B1 pielikums.

  H.-U. Waiblinger et al., (2008) “Validation and collaborative study of a P35S and T-nos duplex real-time screening method to detect genetically modified organisms in food products” Eur. Food Res. and Technol., 226. sējums, 1221. – 1228. lpp.
  E. Barbau-Piednoir et al., (2010) “SYBR®Green qPCR screening methods for the presence of “35S promoter” and “NOS terminator” elements in food and feed products” Eur. Food Res. and Technol., 230. sējums, 383. – 393. lpp.

  Reiting R, Broll H, Waiblinger HU, Grohmann L (2007) Collaborative study of a T-nos real-time PCR method for screening of genetically modified organisms in food products. J. Verbr Lebensm 2:116. – 121. lpp. |
| --- | --- |

a)

Skrīnings CAMV (puķkāposta mozaīkvīrusa) 35S promotera un NOS (noaplīna sintēzes) terminatora no Agrobacterium tumefaciens noteikšanai:

ISO standarts 21570: 2005 Foodstuffs - Methods of analysis for the detection of genetically modified organisms and derived products - Quantitative nucleic based methods, B1 pielikums.

H.-U. Waiblinger et al., (2008) “Validation and collaborative study of a P35S and T-nos duplex real-time screening method to detect genetically modified organisms in food products” Eur. Food Res. and Technol., 226. sējums, 1221. – 1228. lpp.

E. Barbau-Piednoir et al., (2010) “SYBR®Green qPCR screening methods for the presence of “35S promoter” and “NOS terminator” elements in food and feed products” Eur. Food Res. and Technol., 230. sējums, 383. – 393. lpp.

Reiting R, Broll H, Waiblinger HU, Grohmann L (2007) Collaborative study of a T-nos real-time PCR method for screening of genetically modified organisms in food products. J. Verbr Lebensm 2:116. – 121. lpp.

| b) | Skrīnings sintezētā CryIAb, CryIAc un/vai CryIAb/CryIAc no Bacillus thuringiensis noteikšanai:

  E. Barbau-Piednoir et al., (iespiests) “Four new SYBR®Green qPCR screening methods for the detection of Roundup Ready®, LibertyLink® and CryIAb traits in genetically modified products” Eur. Food Res. and Technol DOI 10.1007/s00217-011-1605-7.
  Pēc tam, kad ES ĢMPB RL metožu specifiku ir pārbaudījusi attiecībā uz daudz dažādu Ķīnas izcelsmes rīsu paraugiem, šo metodi uzskata par piemērotu šāda skrīninga veikšanai. |
| --- | --- |

b)

Skrīnings sintezētā CryIAb, CryIAc un/vai CryIAb/CryIAc no Bacillus thuringiensis noteikšanai:

E. Barbau-Piednoir et al., (iespiests) “Four new SYBR®Green qPCR screening methods for the detection of Roundup Ready®, LibertyLink® and CryIAb traits in genetically modified products” Eur. Food Res. and Technol DOI 10.1007/s00217-011-1605-7.

Pēc tam, kad ES ĢMPB RL metožu specifiku ir pārbaudījusi attiecībā uz daudz dažādu Ķīnas izcelsmes rīsu paraugiem, šo metodi uzskata par piemērotu šāda skrīninga veikšanai.

5.   Piemērojot iepriekš minētās skrīninga metodes, ņem vērā ES ĢMPB RL publicētās vadlīnijas.

---

(1)  http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu.

---

III PIELIKUMS

VESELĪBAS SERTIFIKĀTA PARAUGS

Image

---

IV PIELIKUMS

ANALĪZES PROTOKOLA PARAUGS

Piezīme: lūdzu, aizpildiet šādu veidlapu par katru analizēto paraugu

| Reģistrējamais parametrs | Sniegtā informācija |
| --- | --- |
| Tās laboratorijas nosaukums un adrese, kurā veikta analīze (1) | |
| Analīzes pārskata identifikācijas kods (1) | <<000>> |
| Laboratorijas parauga identifikācijas kods (1) | <<000>> |
| Laboratorijas parauga svars (1) | X kg |
| Ja paraugi ir sadalīti:
  analizējamo paraugu skaits un svars | X analizējamie paraugi, kuru svars ir Y g |
| Analizējamo porciju skaits un svars (1) | X analizējamās porcijas, kuru svars ir Y mg |
| Kopējais analizētais DNS daudzums (1) | X ng/PCR |
| Analīzes šādas(-u) DNS sekvences(-ču) noteikšanai (1): | Norādiet izmantoto metodi un iegūto vidējo Ct vērtību | rīsu marķieris: |

Reģistrējamais parametrs

Sniegtā informācija

Tās laboratorijas nosaukums un adrese, kurā veikta analīze (1)

Analīzes pārskata identifikācijas kods (1)

<<000>>

Laboratorijas parauga identifikācijas kods (1)

<<000>>

Laboratorijas parauga svars (1)

X kg

Ja paraugi ir sadalīti:

analizējamo paraugu skaits un svars

X analizējamie paraugi, kuru svars ir Y g

Analizējamo porciju skaits un svars (1)

X analizējamās porcijas, kuru svars ir Y mg

Kopējais analizētais DNS daudzums (1)

X ng/PCR

Analīzes šādas(-u) DNS sekvences(-ču) noteikšanai (1):

Norādiet izmantoto metodi un iegūto vidējo Ct vērtību

rīsu marķieris:

| | 35S promoters: |
| --- | --- |

35S promoters:

| | NOS terminators: |
| --- | --- |

NOS terminators:

| | CryIAb/CryIAc: |
| --- | --- |

CryIAb/CryIAc:

Analīzes citas(-u) sekvences(-ču) noteikšanai:

Apstiprināšanas statuss: (piem., apstiprināts laboratorijā, uzņēmumā [lūdzu, norādiet, saskaņā ar kuru standartu, vadlīniju])

Atrasto DNS sekvenču apraksts (reference + mērķa gēni):

Metodes specifika (skrīnings, konstrukcijai vai gadījumam raksturīgā):

Absolūtā noteikšanas robeža (kopiju skaits):

Praktiskā noteikšanas robeža (analizētā parauga noteikšanas robeža), ja tāda ir.

Mērķa DNS pozitīvo kontroļu un references materiālu apraksts (1)

Pozitīvo kontroles un references materiālu avots un veids (piem., plazmīda, genomiskā DNS, SRM ...)

Informācija par pozitīvu kontroli (1)

Lūdzu, norādiet pozitīvajā kontrolē analizēto daudzumu (ng DNS) un iegūto vidējo Ct vērtību.

Piezīmes

---

(1)  obligāti aizpildāmie lodziņi

---

Labojumi

| 23.12.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/149 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/149

---

Labojums Komisijas Lēmumā 2008/312/Euratom (2008. gada 5. marts), ar ko izveido Padomes Direktīvā 2006/117/Euratom minēto standarta dokumentu radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas pārvadājumu uzraudzībai un kontrolei

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 107, 2008. gada 17. aprīlis
  )

58. lappusē pielikumā 33. paskaidrojumu piezīmes c) punktā:

tekstu:

“(...) un jāiesniedz šī daļa tieši tai kompetentajai iestādei, kas izsniedza atļauju. (...)”

lasīt šādi:

“(...) un jāiesniedz šī daļa tieši galamērķa dalībvalsts kompetentajai iestādei. (...)”

---