# Úřední věstník L 36/2012

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2012.036.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 36 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 559. února 2012 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2012.036.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 36

České vydání

Právní předpisy

Svazek 559. února 2012

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 102/2012 ze dne 27. ledna 2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny, rozšířené na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka, Moldavska a Korejské republiky, bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z těchto zemí, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Jižní Afriky podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 103/2012 ze dne 7. února 2012 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury | 17 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 104/2012 ze dne 7. února 2012 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury | 19 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 105/2012 ze dne 7. února 2012 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury | 21 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 106/2012 ze dne 7. února 2012 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury | 23 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 107/2012 ze dne 8. února 2012, kterým se mění příloha nařízení (EU) č. 37/2010 o farmakologicky účinných látkách a jejich klasifikaci podle maximálních limitů reziduí v potravinách živočišného původu, pokud jde o látku oktenidin dihydrochlorid (
  1
  ) | 25 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 108/2012 ze dne 8. února 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 27 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2012/72/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 7. února 2012 o finančním příspěvku Unie na nouzová opatření pro tlumení vezikulární choroby prasat v Itálii a klasického moru prasat v Litvě v roce 2011
  (oznámeno pod číslem K(2012) 577) | 29 |
| | | DOPORUČENÍ |
| | | 2012/73/EU |
| | * | Doporučení Komise ze dne 6. února 2012 o pokynech k ochraně údajů pro systém včasného varování a reakce
  (oznámeno pod číslem K(2012) 568)

   (
  1
  ) | 31 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 102/2012 ze dne 27. ledna 2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny, rozšířené na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka, Moldavska a Korejské republiky, bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z těchto zemí, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Jižní Afriky podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 103/2012 ze dne 7. února 2012 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

17

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 104/2012 ze dne 7. února 2012 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

19

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 105/2012 ze dne 7. února 2012 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

21

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 106/2012 ze dne 7. února 2012 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

23

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 107/2012 ze dne 8. února 2012, kterým se mění příloha nařízení (EU) č. 37/2010 o farmakologicky účinných látkách a jejich klasifikaci podle maximálních limitů reziduí v potravinách živočišného původu, pokud jde o látku oktenidin dihydrochlorid (
  1
  )

1

25

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 108/2012 ze dne 8. února 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

27

ROZHODNUTÍ

2012/72/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 7. února 2012 o finančním příspěvku Unie na nouzová opatření pro tlumení vezikulární choroby prasat v Itálii a klasického moru prasat v Litvě v roce 2011
  (oznámeno pod číslem K(2012) 577)

(oznámeno pod číslem K(2012) 577)

29

DOPORUČENÍ

2012/73/EU

*

Doporučení Komise ze dne 6. února 2012 o pokynech k ochraně údajů pro systém včasného varování a reakce
  (oznámeno pod číslem K(2012) 568)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2012) 568)

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 9.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 36/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 36/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 102/2012

ze dne 27. ledna 2012,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny, rozšířené na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka, Moldavska a Korejské republiky, bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z těchto zemí, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Jižní Afriky podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Předchozí šetření a stávající opatření

| (1) | Nařízením (ES) č. 1796/1999 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Indie, Jižní Afriky a Ukrajiny. Na tato opatření se bude dále odkazovat jako na „původní opatření“ a na šetření, které vedlo k opatřením uloženým původním nařízením, se bude dále odkazovat jako na „původní šetření“. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 1796/1999 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Indie, Jižní Afriky a Ukrajiny. Na tato opatření se bude dále odkazovat jako na „původní opatření“ a na šetření, které vedlo k opatřením uloženým původním nařízením, se bude dále odkazovat jako na „původní šetření“.

| (2) | V roce 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 1601/2001 (3) konečné antidumpingové clo na dovoz některých železných a ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Ruské federace, a to v rozmezí od 9,7 % do 50,7 %. Stejná výše cel byla uložena nařízením Rady (ES) č. 1279/2007 (4) na základě částečného prozatímního přezkumu a přezkumu před pozbytím platnosti. V dubnu 2004 rozšířila Rada nařízením (ES) č. 760/2004 (5) původní opatření na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska na základě šetření zaměřeného na obcházení antidumpingových opatření uložených na ocelová lana a kabely ukrajinského původu přes Moldavsko. V říjnu 2004 rozšířila Rada obdobně nařízením (ES) č. 1886/2004 (6) původní opatření uložená proti ČLR na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka. |
| --- | --- |

(2)

V roce 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 1601/2001 (3) konečné antidumpingové clo na dovoz některých železných a ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Ruské federace, a to v rozmezí od 9,7 % do 50,7 %. Stejná výše cel byla uložena nařízením Rady (ES) č. 1279/2007 (4) na základě částečného prozatímního přezkumu a přezkumu před pozbytím platnosti. V dubnu 2004 rozšířila Rada nařízením (ES) č. 760/2004 (5) původní opatření na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska na základě šetření zaměřeného na obcházení antidumpingových opatření uložených na ocelová lana a kabely ukrajinského původu přes Moldavsko. V říjnu 2004 rozšířila Rada obdobně nařízením (ES) č. 1886/2004 (6) původní opatření uložená proti ČLR na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka.

| (3) | Nařízením (ES) č. 1858/2005 (7) zachovala Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení původní opatření. Na tato opatření se bude dále odkazovat jako na „platná opatření“ a na šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se bude dále odkazovat jako na „poslední šetření“. V květnu 2010 rozšířila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 400/2010 (8) původní opatření na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky na základě šetření zaměřeného na obcházení antidumpingových opatření uložených na ocelová lana a kabely čínského původu přes Korejskou republiku. |
| --- | --- |

(3)

Nařízením (ES) č. 1858/2005 (7) zachovala Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení původní opatření. Na tato opatření se bude dále odkazovat jako na „platná opatření“ a na šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se bude dále odkazovat jako na „poslední šetření“. V květnu 2010 rozšířila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 400/2010 (8) původní opatření na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky na základě šetření zaměřeného na obcházení antidumpingových opatření uložených na ocelová lana a kabely čínského původu přes Korejskou republiku.

2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (4) | Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (9) oznámila Komise dne 13. listopadu 2010 zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (9) oznámila Komise dne 13. listopadu 2010 zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

| (5) | Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podal Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (EWRIS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby ocelových lan a kabelů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by pozbytí platnosti stávajících opatření mělo pravděpodobně za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(5)

Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podal Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (EWRIS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby ocelových lan a kabelů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by pozbytí platnosti stávajících opatření mělo pravděpodobně za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

| (6) | Vzhledem ke skutečnosti, že s ohledem na dovoz pocházející z Indie nebyly takovéto důkazy k dispozici, nepožadoval žadatel zahájení přezkumu před pozbytím platnosti týkajícího se dovozu pocházejícího z Indie. Platnost opatření vztahujících se na dovoz pocházející z Indie proto dne 17. listopadu 2010 skončila (10). |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem ke skutečnosti, že s ohledem na dovoz pocházející z Indie nebyly takovéto důkazy k dispozici, nepožadoval žadatel zahájení přezkumu před pozbytím platnosti týkajícího se dovozu pocházejícího z Indie. Platnost opatření vztahujících se na dovoz pocházející z Indie proto dne 17. listopadu 2010 skončila (10).

3.   Šetření

| (7) | O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, známé uživatele a jejich sdružení, zástupce vyvážejících zemí, žadatele a výrobce v Unii uvedené v žádosti o přezkum. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(7)

O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, známé uživatele a jejich sdružení, zástupce vyvážejících zemí, žadatele a výrobce v Unii uvedené v žádosti o přezkum. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.

| (8) | Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců účastnících se šetření se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení původně počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se ve lhůtě dvou týdnů od zahájení řízení přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců účastnících se šetření se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení původně počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se ve lhůtě dvou týdnů od zahájení řízení přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení.

| (9) | Vzhledem k tomu, že informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytl a ochotu dále spolupracovat s Komisí projevil pouze jeden vyvážející výrobce v ČLR, bylo rozhodnuto, že se v případě vyvážejících výrobců v ČLR výběr vzorku nepoužije a dotazník se zašle výše uvedenému výrobci. |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem k tomu, že informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytl a ochotu dále spolupracovat s Komisí projevil pouze jeden vyvážející výrobce v ČLR, bylo rozhodnuto, že se v případě vyvážejících výrobců v ČLR výběr vzorku nepoužije a dotazník se zašle výše uvedenému výrobci.

| (10) | Informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytlo a ochotu spolupracovat s Komisí projevilo dvacet výrobců/skupin výrobců v Unii. Na základě informací obdržených od výrobců / skupin výrobců v Unii vybrala Komise vzorek tří výrobců / skupin výrobců, jež byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(10)

Informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytlo a ochotu spolupracovat s Komisí projevilo dvacet výrobců/skupin výrobců v Unii. Na základě informací obdržených od výrobců / skupin výrobců v Unii vybrala Komise vzorek tří výrobců / skupin výrobců, jež byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii.

| (11) | Informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytlo a ochotu spolupracovat s Komisí projevilo osm dovozců. Jelikož však dotčený výrobek skutečně dováželi pouze dva dovozci, rozhodla se Komise výběr vzorku nepoužít a zaslat dotazník výše uvedeným dovozcům. |
| --- | --- |

(11)

Informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytlo a ochotu spolupracovat s Komisí projevilo osm dovozců. Jelikož však dotčený výrobek skutečně dováželi pouze dva dovozci, rozhodla se Komise výběr vzorku nepoužít a zaslat dotazník výše uvedeným dovozcům.

| (12) | Dotazníky byly proto zaslány třem výrobcům/skupinám výrobců v Unii zařazeným do vzorku, dvěma dovozcům a všem známým vyvážejícím výrobcům ve třech dotčených zemích. |
| --- | --- |

(12)

Dotazníky byly proto zaslány třem výrobcům/skupinám výrobců v Unii zařazeným do vzorku, dvěma dovozcům a všem známým vyvážejícím výrobcům ve třech dotčených zemích.

| (13) | Vyvážející výrobce v ČLR, který odpověděl na formulář pro výběr vzorku, následně neposkytl odpověď na dotazník. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v ČLR. |
| --- | --- |

(13)

Vyvážející výrobce v ČLR, který odpověděl na formulář pro výběr vzorku, následně neposkytl odpověď na dotazník. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v ČLR.

| (14) | V době zahájení šetření poskytl omezené podání jeden vyvážející výrobce na Ukrajině. Tento výrobce byl vyzván, aby vyplnil dotazník, odpověď na dotazník však neposkytl. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce na Ukrajině. |
| --- | --- |

(14)

V době zahájení šetření poskytl omezené podání jeden vyvážející výrobce na Ukrajině. Tento výrobce byl vyzván, aby vyplnil dotazník, odpověď na dotazník však neposkytl. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce na Ukrajině.

| (15) | Odpověď na dotazník poskytl jeden vyvážející výrobce v Jižní Africe. |
| --- | --- |

(15)

Odpověď na dotazník poskytl jeden vyvážející výrobce v Jižní Africe.

| (16) | Odpovědi na dotazník byly dále obdrženy od tří výrobců / skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců a jednoho uživatele. |
| --- | --- |

(16)

Odpovědi na dotazník byly dále obdrženy od tří výrobců / skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců a jednoho uživatele.

| (17) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:






  a) | výrobci v Unii:






  — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Německo, |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

a)

výrobci v Unii:

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Německo,

| — | skupina BRIDON složená ze dvou společností: Bridon International Ltd., Spojené království a BRIDON International GmbH, Německo, |
| --- | --- |

—

skupina BRIDON složená ze dvou společností: Bridon International Ltd., Spojené království a BRIDON International GmbH, Německo,

| — | REDAELLI Tecna Spa, Itálie; |
| --- | --- |

—

REDAELLI Tecna Spa, Itálie;

| b) | vyvážející výrobce v Jižní Africe:






  — | SCAW South Africa Ltd., Jižní Afrika; |
| --- | --- | --- |

b)

vyvážející výrobce v Jižní Africe:

—

SCAW South Africa Ltd., Jižní Afrika;

| c) | dovozci:






  — | HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Německo, |
| --- | --- | --- |

c)

dovozci:

—

HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Německo,

| — | SENTECH International, Francie; |
| --- | --- |

—

SENTECH International, Francie;

| d) | uživatel:






  — | ASCENSORES ORONA S coop, Španělsko. |
| --- | --- | --- |

d)

uživatel:

—

ASCENSORES ORONA S coop, Španělsko.

| (18) | Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(18)

Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (19) | Dotčeným výrobkem je stejný výrobek jako v původním šetření a posledním šetření, na jejichž základě byla uložena platná opatření, tj. ocelová lana a kabely, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem přesahujícím 3 mm (v terminologii výrobního odvětví jsou často označovány jako „OLK“), v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(19)

Dotčeným výrobkem je stejný výrobek jako v původním šetření a posledním šetření, na jejichž základě byla uložena platná opatření, tj. ocelová lana a kabely, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem přesahujícím 3 mm (v terminologii výrobního odvětví jsou často označovány jako „OLK“), v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (dále jen „dotčený výrobek“).

2.   Obdobný výrobek

| (20) | V souladu se zjištěním z původního šetření a posledního šetření tento přezkum potvrdil, že ocelová lana a kabely vyráběné v ČLR a na Ukrajině a dovážené do Unie, ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané na domácím trhu v Jižní Africe a vyvážené do Unie, ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané na domácím trhu ve srovnatelné zemi, Turecku, a ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné konečné použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(20)

V souladu se zjištěním z původního šetření a posledního šetření tento přezkum potvrdil, že ocelová lana a kabely vyráběné v ČLR a na Ukrajině a dovážené do Unie, ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané na domácím trhu v Jižní Africe a vyvážené do Unie, ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané na domácím trhu ve srovnatelné zemi, Turecku, a ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné konečné použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

| (21) | Jeden dovozce předložil tvrzení, jež bylo při posledním šetření uvedeno rovněž ze strany European Wire Rope Importers Association (EWRIA). Tento dovozce tvrdil, že se dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané v Unii značně liší a že je nutno rozlišovat mezi lany a kabely pro obecné použití a pro specifická použití. Těmito tvrzeními se podrobně zabývalo původní nařízení a poslední nařízení o uložení prozatímních a konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku. V rozsudku ve věci T-369/08 EWRIA v. Evropská komise Tribunál mimoto rozhodl, že se Komise nedopustila zjevně nesprávného posouzení, když při šetřeních na základě dostupných důkazů nerozlišovala mezi lany a kabely pro obecné a pro specifická použití (11). |
| --- | --- |

(21)

Jeden dovozce předložil tvrzení, jež bylo při posledním šetření uvedeno rovněž ze strany European Wire Rope Importers Association (EWRIA). Tento dovozce tvrdil, že se dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané v Unii značně liší a že je nutno rozlišovat mezi lany a kabely pro obecné použití a pro specifická použití. Těmito tvrzeními se podrobně zabývalo původní nařízení a poslední nařízení o uložení prozatímních a konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku. V rozsudku ve věci T-369/08 EWRIA v. Evropská komise Tribunál mimoto rozhodl, že se Komise nedopustila zjevně nesprávného posouzení, když při šetřeních na základě dostupných důkazů nerozlišovala mezi lany a kabely pro obecné a pro specifická použití (11).

| (22) | Jelikož dovozce nepředložil žádné nové údaje prokazující, že se změnil základ, jenž vedl k těmto původním zjištěním, potvrzují se závěry uvedené v původním a v posledním nařízení. |
| --- | --- |

(22)

Jelikož dovozce nepředložil žádné nové údaje prokazující, že se změnil základ, jenž vedl k těmto původním zjištěním, potvrzují se závěry uvedené v původním a v posledním nařízení.

C.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

| (23) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné pokračování dumpingu nebo jeho obnovení. |
| --- | --- |

(23)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné pokračování dumpingu nebo jeho obnovení.

1.   Předběžné poznámky

| (24) | Pokud jde o ČLR a Ukrajinu, plně nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců. Přihlásil se jeden vyvážející výrobce na Ukrajině a jeden vyvážející výrobce v ČLR a těmto výrobcům byl zaslán dotazník určený vyvážejícím výrobcům. Jejich odpovědi na dotazník se považovaly za neúplné a nekonzistentní a nebylo možno uskutečnit inspekce na místě v prostorách těchto společností. Dotyčné společnosti byly náležitě písemně informovány, že za této situace bude nutno v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. V Jižní Africe poskytl jediný známý vyvážející výrobce informace o svém prodeji na vývoz do Unie během období přezkumného šetření, který představoval veškerý vývoz Jižní Afriky do Unie v témže období. |
| --- | --- |

(24)

Pokud jde o ČLR a Ukrajinu, plně nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců. Přihlásil se jeden vyvážející výrobce na Ukrajině a jeden vyvážející výrobce v ČLR a těmto výrobcům byl zaslán dotazník určený vyvážejícím výrobcům. Jejich odpovědi na dotazník se považovaly za neúplné a nekonzistentní a nebylo možno uskutečnit inspekce na místě v prostorách těchto společností. Dotyčné společnosti byly náležitě písemně informovány, že za této situace bude nutno v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. V Jižní Africe poskytl jediný známý vyvážející výrobce informace o svém prodeji na vývoz do Unie během období přezkumného šetření, který představoval veškerý vývoz Jižní Afriky do Unie v témže období.

| (25) | Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových lan a kabelů z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 4 833 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,4 %. Při posledním šetření činil celkový dovoz z dotčených zemí 3 915 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,2 %. |
| --- | --- |

(25)

Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových lan a kabelů z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 4 833 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,4 %. Při posledním šetření činil celkový dovoz z dotčených zemí 3 915 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,2 %.

2.   Dumping dovozu během období přezkumného šetření

| (26) | V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení se použila stejná metoda jako v původním šetření, pokud nedošlo ke změně okolností nebo pokud byly k dispozici informace. V případě nedostatečné spolupráce, jak tomu bylo v případě ČLR a Ukrajiny, bylo nutno vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. |
| --- | --- |

(26)

V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení se použila stejná metoda jako v původním šetření, pokud nedošlo ke změně okolností nebo pokud byly k dispozici informace. V případě nedostatečné spolupráce, jak tomu bylo v případě ČLR a Ukrajiny, bylo nutno vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.

2.1   ČLR

| (27) | Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových lan a kabelů z ČLR zaznamenaný Eurostatem 4 530 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,2 %. |
| --- | --- |

(27)

Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových lan a kabelů z ČLR zaznamenaný Eurostatem 4 530 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,2 %.

2.1.1   Srovnatelná země

| (28) | Vzhledem k tomu, že ČLR je zemí v procesu transformace, bylo při určování běžné hodnoty nutné vycházet z údajů získaných z vhodné třetí země s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(28)

Vzhledem k tomu, že ČLR je zemí v procesu transformace, bylo při určování běžné hodnoty nutné vycházet z údajů získaných z vhodné třetí země s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

| (29) | V posledním šetření bylo za účelem stanovení běžné hodnoty použito jako srovnatelná země Turecko. S ohledem na toto šetření navrhl žadatel použít opět Turecko. Proti volbě srovnatelné země nebyly vzneseny žádné námitky. |
| --- | --- |

(29)

V posledním šetření bylo za účelem stanovení běžné hodnoty použito jako srovnatelná země Turecko. S ohledem na toto šetření navrhl žadatel použít opět Turecko. Proti volbě srovnatelné země nebyly vzneseny žádné námitky.

| (30) | Ze šetření vyplynulo, že Turecko má konkurenční trh s ocelovými lany a kabely, se třemi domácími výrobci uspokojujícími přibližně 53 % trhu a konkurenčním dovozem z ostatních třetích zemí. Dotčený výrobek nepodléhá v Turecku dovoznímu clu a při dovozu ocelových lan a kabelů do Turecka nejsou uložena žádná jiná omezení. Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku je obdobný jako výrobek vyvážený do Unie vyvážejícím výrobcem z ČLR. |
| --- | --- |

(30)

Ze šetření vyplynulo, že Turecko má konkurenční trh s ocelovými lany a kabely, se třemi domácími výrobci uspokojujícími přibližně 53 % trhu a konkurenčním dovozem z ostatních třetích zemí. Dotčený výrobek nepodléhá v Turecku dovoznímu clu a při dovozu ocelových lan a kabelů do Turecka nejsou uložena žádná jiná omezení. Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku je obdobný jako výrobek vyvážený do Unie vyvážejícím výrobcem z ČLR.

| (31) | Vyvozuje se proto závěr, že v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení představuje Turecko vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(31)

Vyvozuje se proto závěr, že v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení představuje Turecko vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.

2.1.2   Běžná hodnota

| (32) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací obdržených od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen, které byly zaplaceny nebo mají být zaplaceny na domácím trhu v Turecku odběrateli, kteří nejsou ve spojení. Informace poskytnuté výrobcem byly analyzovány a bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku a že je reprezentativní. |
| --- | --- |

(32)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací obdržených od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen, které byly zaplaceny nebo mají být zaplaceny na domácím trhu v Turecku odběrateli, kteří nejsou ve spojení. Informace poskytnuté výrobcem byly analyzovány a bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku a že je reprezentativní.

| (33) | Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážený průměr prodejních cen, za něž spolupracující výrobce v Turecku uskutečňoval prodej na domácím trhu odběratelům, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(33)

Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážený průměr prodejních cen, za něž spolupracující výrobce v Turecku uskutečňoval prodej na domácím trhu odběratelům, kteří nejsou ve spojení.

2.1.3   Vývozní cena

| (34) | Vzhledem ke skutečnosti, že výrobci z ČLR nespolupracovali, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení vývozní cena stanovena na základě veřejně dostupných informací. Bylo zjištěno, že pro výpočet dumpingového rozpětí jsou vhodnější informace shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení než údaje Eurostatu, jelikož příslušné kódy KN se vztahují na širší sortiment výrobků, než je dotčený výrobek vymezený v 19. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(34)

Vzhledem ke skutečnosti, že výrobci z ČLR nespolupracovali, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení vývozní cena stanovena na základě veřejně dostupných informací. Bylo zjištěno, že pro výpočet dumpingového rozpětí jsou vhodnější informace shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení než údaje Eurostatu, jelikož příslušné kódy KN se vztahují na širší sortiment výrobků, než je dotčený výrobek vymezený v 19. bodě odůvodnění.

2.1.4   Srovnání

| (35) | Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni byly provedeny náležité úpravy o rozdíly, u nichž bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tyto opravy byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny s ohledem na náklady na dopravu a pojištění. |
| --- | --- |

(35)

Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni byly provedeny náležité úpravy o rozdíly, u nichž bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tyto opravy byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny s ohledem na náklady na dopravu a pojištění.

2.1.5   Dumpingové rozpětí

| (36) | V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem prodejních cen při vývozu do Unie. Toto srovnání prokázalo existenci významného dumpingu ve výši přibližně 38 %. |
| --- | --- |

(36)

V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem prodejních cen při vývozu do Unie. Toto srovnání prokázalo existenci významného dumpingu ve výši přibližně 38 %.

2.2   Jižní Afrika

| (37) | Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových kabelů a lan z Jižní Afriky zaznamenaný Eurostatem 281 tun, což představovalo podíl na trhu Unie ve výši 0,1 %, tj. minimální úroveň. Veškerý tento dovoz připadal na jediného známého vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(37)

Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových kabelů a lan z Jižní Afriky zaznamenaný Eurostatem 281 tun, což představovalo podíl na trhu Unie ve výši 0,1 %, tj. minimální úroveň. Veškerý tento dovoz připadal na jediného známého vyvážejícího výrobce.

2.2.1   Běžná hodnota

| (38) | Podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislými odběrateli na domácím trhu v Jižní Africe, jelikož bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku a že je reprezentativní. |
| --- | --- |

(38)

Podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislými odběrateli na domácím trhu v Jižní Africe, jelikož bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku a že je reprezentativní.

2.2.2   Vývozní cena

| (39) | Jelikož se veškerý vývoz dotčeného výrobku uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen, které byly zaplaceny nebo mají být zaplaceny. |
| --- | --- |

(39)

Jelikož se veškerý vývoz dotčeného výrobku uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen, které byly zaplaceny nebo mají být zaplaceny.

2.2.3   Srovnání

| (40) | Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni byly provedeny náležité úpravy o rozdíly, o nichž se tvrdilo a prokázalo, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tyto opravy byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny z hlediska nákladů na dopravu, pojištění a úvěry. |
| --- | --- |

(40)

Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni byly provedeny náležité úpravy o rozdíly, o nichž se tvrdilo a prokázalo, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tyto opravy byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny z hlediska nákladů na dopravu, pojištění a úvěry.

2.2.4   Dumpingové rozpětí

| (41) | V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen při vývozu do Unie podle jednotlivých typů výrobků. Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu ve výši 17 %, což je méně než dumpingové rozpětí ve výši 38,6 %, jež bylo zjištěno v původním šetření. |
| --- | --- |

(41)

V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen při vývozu do Unie podle jednotlivých typů výrobků. Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu ve výši 17 %, což je méně než dumpingové rozpětí ve výši 38,6 %, jež bylo zjištěno v původním šetření.

2.3   Ukrajina

| (42) | Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových kabelů a lan z Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 22 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši méně než 0,1 %, tj. minimální úroveň. |
| --- | --- |

(42)

Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových kabelů a lan z Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 22 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši méně než 0,1 %, tj. minimální úroveň.

2.3.1   Běžná hodnota

| (43) | Podle článku 18 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací uvedených v žádosti o přezkum podané žadatelem, jež odpovídaly ceně, která je zaplacena nebo má být zaplacena odběrateli na domácím trhu na Ukrajině, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(43)

Podle článku 18 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací uvedených v žádosti o přezkum podané žadatelem, jež odpovídaly ceně, která je zaplacena nebo má být zaplacena odběrateli na domácím trhu na Ukrajině, kteří nejsou ve spojení.

2.3.2   Vývozní cena

| (44) | Vzhledem ke skutečnosti, že ukrajinští výrobci nespolupracovali, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení vývozní cena stanovena na základě veřejně dostupných informací. Bylo zjištěno, že pro výpočet dumpingového rozpětí jsou nejvhodnější informace shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení, jelikož tyto informace se vztahují přesně na dotčený výrobek vymezený v 19. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(44)

Vzhledem ke skutečnosti, že ukrajinští výrobci nespolupracovali, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení vývozní cena stanovena na základě veřejně dostupných informací. Bylo zjištěno, že pro výpočet dumpingového rozpětí jsou nejvhodnější informace shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení, jelikož tyto informace se vztahují přesně na dotčený výrobek vymezený v 19. bodě odůvodnění.

2.3.3   Srovnání

| (45) | V zájmu zajištění spravedlivého srovnání byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení upravena o náklady na námořní přepravu a pojištění uvedené v žádosti o přezkum podané žadatelem. Pro období přezkumného šetření bylo proto stanoveno dumpingové rozpětí vyšší než 80 %. |
| --- | --- |

(45)

V zájmu zajištění spravedlivého srovnání byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení upravena o náklady na námořní přepravu a pojištění uvedené v žádosti o přezkum podané žadatelem. Pro období přezkumného šetření bylo proto stanoveno dumpingové rozpětí vyšší než 80 %.

3.   Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření

3.1   Předběžné poznámky

| (46) | Žádný z 28 známých vyvážejících výrobců v ČRL nespolupracoval. |
| --- | --- |

(46)

Žádný z 28 známých vyvážejících výrobců v ČRL nespolupracoval.

| (47) | Dva vyvážející výrobci v Jižní Africe, kteří byli uvedeni v žádosti o přezkum, odpověděli na dotazy Komise, avšak pouze výrobce se zájmem o vývoz do Unie spolupracoval a vyplnil dotazník. V Jižní Africe neexistují žádní jiní známí výrobci. |
| --- | --- |

(47)

Dva vyvážející výrobci v Jižní Africe, kteří byli uvedeni v žádosti o přezkum, odpověděli na dotazy Komise, avšak pouze výrobce se zájmem o vývoz do Unie spolupracoval a vyplnil dotazník. V Jižní Africe neexistují žádní jiní známí výrobci.

| (48) | Pokud jde o Ukrajinu, známý vyvážející výrobce spolupráci ukončil, jak bylo objasněno ve 14. bodě odůvodnění. Na Ukrajině nejsou známi žádní jiní výrobci. |
| --- | --- |

(48)

Pokud jde o Ukrajinu, známý vyvážející výrobce spolupráci ukončil, jak bylo objasněno ve 14. bodě odůvodnění. Na Ukrajině nejsou známi žádní jiní výrobci.

3.2   ČLR

3.2.1   Předběžné poznámky

| (49) | V původním šetření byla pro všechny čínské společnosti stanovena jediná sazba antidumpingového cla ve výši 60,4 %. Objem dovozu z ČLR se významně snížil z 11 484 tun během období šetření v původním šetření (EU-15) na 1 942 tun během období přezkumného šetření v posledním šetření (EU-25), poté však v období tohoto přezkumného šetření vzrostl na 4 530 tun. Podotýká se však, že dovoz z ČLR vykazuje od roku 2001 vzestupnou tendenci. Současný podíl ČLR na trhu činí přibližně 2,2 %. |
| --- | --- |

(49)

V původním šetření byla pro všechny čínské společnosti stanovena jediná sazba antidumpingového cla ve výši 60,4 %. Objem dovozu z ČLR se významně snížil z 11 484 tun během období šetření v původním šetření (EU-15) na 1 942 tun během období přezkumného šetření v posledním šetření (EU-25), poté však v období tohoto přezkumného šetření vzrostl na 4 530 tun. Podotýká se však, že dovoz z ČLR vykazuje od roku 2001 vzestupnou tendenci. Současný podíl ČLR na trhu činí přibližně 2,2 %.

| (50) | Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření bylo pravděpodobné pokračování dumpingu, bylo posouzeno cenové chování vyvážejících výrobců na jiných vývozních trzích, ceny vývozu do Unie, výrobní kapacity a obcházení opatření. Informace týkající se dovozních cen vývozců byly stanoveny podle údajů Eurostatu, objemy a ceny vývozu na základě statistických údajů ČLR a informace o kapacitě na základě informací uvedených v žádosti. Bylo zjištěno, že pro srovnání s statistickými údaji ČLR jsou nejvhodnější údaje Eurostatu, jelikož srovnání bylo možno provést pouze pro širší definici výrobku, jak je objasněno v dalším bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(50)

Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření bylo pravděpodobné pokračování dumpingu, bylo posouzeno cenové chování vyvážejících výrobců na jiných vývozních trzích, ceny vývozu do Unie, výrobní kapacity a obcházení opatření. Informace týkající se dovozních cen vývozců byly stanoveny podle údajů Eurostatu, objemy a ceny vývozu na základě statistických údajů ČLR a informace o kapacitě na základě informací uvedených v žádosti. Bylo zjištěno, že pro srovnání s statistickými údaji ČLR jsou nejvhodnější údaje Eurostatu, jelikož srovnání bylo možno provést pouze pro širší definici výrobku, jak je objasněno v dalším bodě odůvodnění.

3.2.2   Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a cenami vývozu do Unie

| (51) | Statistické údaje, které jsou dostupné ve veřejných databázích ČLR, se vztahují na širší definici výrobku, než je dotčený výrobek. Na základě těchto informací nebylo proto možné provést smysluplnou analýzu množství vyvezeného na ostatní trhy. Analýza cen, při níž bylo možné využít databázi ČLR, vychází z přiměřených odhadů vzhledem k podobným vlastnostem ostatních výrobků, jež mohly být do analýzy zahrnuty. |
| --- | --- |

(51)

Statistické údaje, které jsou dostupné ve veřejných databázích ČLR, se vztahují na širší definici výrobku, než je dotčený výrobek. Na základě těchto informací nebylo proto možné provést smysluplnou analýzu množství vyvezeného na ostatní trhy. Analýza cen, při níž bylo možné využít databázi ČLR, vychází z přiměřených odhadů vzhledem k podobným vlastnostem ostatních výrobků, jež mohly být do analýzy zahrnuty.

| (52) | Na základě dostupných informací (jak bylo objasněno ve výše uvedeném bodě odůvodnění) bylo zjištěno, že ceny vývozu z ČLR na ostatní vývozní trhy jsou v průměru podstatně nižší než ceny vývozu do Unie (přibližně o 30 %, bez přihlédnutí k uhrazenému antidumpingovému clu). Jelikož se (jak je vyvozeno v 36. bodě odůvodnění) vývoz z ČLR do Unie uskutečňoval za dumpingové ceny, naznačuje to, že dumping při vývozu na trhy ostatních třetích zemí byl pravděpodobně ještě vyšší než při vývozu do Unie. Usuzovalo se rovněž, že úroveň cen při vývozu do ostatních třetích zemí lze považovat za ukazatele pravděpodobné výše cen při vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Na tomto základě byl vzhledem k nízké úrovni cen na trzích třetích zemí vyvozen závěr, že existuje značný prostor k snížení cen vývozu do Unie, v důsledku čehož by se zvýšil rovněž dumping. |
| --- | --- |

(52)

Na základě dostupných informací (jak bylo objasněno ve výše uvedeném bodě odůvodnění) bylo zjištěno, že ceny vývozu z ČLR na ostatní vývozní trhy jsou v průměru podstatně nižší než ceny vývozu do Unie (přibližně o 30 %, bez přihlédnutí k uhrazenému antidumpingovému clu). Jelikož se (jak je vyvozeno v 36. bodě odůvodnění) vývoz z ČLR do Unie uskutečňoval za dumpingové ceny, naznačuje to, že dumping při vývozu na trhy ostatních třetích zemí byl pravděpodobně ještě vyšší než při vývozu do Unie. Usuzovalo se rovněž, že úroveň cen při vývozu do ostatních třetích zemí lze považovat za ukazatele pravděpodobné výše cen při vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Na tomto základě byl vzhledem k nízké úrovni cen na trzích třetích zemí vyvozen závěr, že existuje značný prostor k snížení cen vývozu do Unie, v důsledku čehož by se zvýšil rovněž dumping.

3.2.3   Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii

| (53) | Bylo rovněž zjištěno, že výše cen při prodeji výrobním odvětvím Unie v Unii byla v průměru podstatně vyšší než úroveň cen vývozců v ČLR při vývozu na trhy ostatních třetích zemí. Skutečnost, že převládající cenová úroveň u dotčeného výrobku na trhu Unie činí tento trh velmi přitažlivým, platí i pro ČLR. Vyšší úroveň cen na trhu Unie představuje pobídku k zvýšení vývozu do Unie. |
| --- | --- |

(53)

Bylo rovněž zjištěno, že výše cen při prodeji výrobním odvětvím Unie v Unii byla v průměru podstatně vyšší než úroveň cen vývozců v ČLR při vývozu na trhy ostatních třetích zemí. Skutečnost, že převládající cenová úroveň u dotčeného výrobku na trhu Unie činí tento trh velmi přitažlivým, platí i pro ČLR. Vyšší úroveň cen na trhu Unie představuje pobídku k zvýšení vývozu do Unie.

3.2.4   Dumpingové rozpětí

| (54) | Jak bylo vyvozeno v 36. bodě odůvodnění, na základě běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi se vývoz z ČLR do Unie uskutečňoval za značně dumpingové ceny. Není důvod se domnívat, že by se v případě neexistence opatření dovoz neuskutečňoval za podobné dumpingové ceny a v ještě větším množství. |
| --- | --- |

(54)

Jak bylo vyvozeno v 36. bodě odůvodnění, na základě běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi se vývoz z ČLR do Unie uskutečňoval za značně dumpingové ceny. Není důvod se domnívat, že by se v případě neexistence opatření dovoz neuskutečňoval za podobné dumpingové ceny a v ještě větším množství.

3.2.5   Nevyužitá kapacita a zásoby

| (55) | Podle žádosti o přezkum a na základě ověření s veřejně dostupnými informacemi (tj. informacemi, které společnosti zveřejňují na svých internetových stránkách) se kapacita všech vyvážejících výrobců v ČLR odhadovala na 1 355 000 tun. Odhad žadatele týkající se využití kapacity výrobcův ČLR činil přibližně 63 %, což znamená nevyužitou kapacitu přesahující 500 000 tun. Žadatel poskytl rovněž informace o dalších výrobních zařízeních, která se budují, a o velikosti domácího trhu. Výrobci v ČLR mají proto značné volné kapacity, které významně překračují nejen množství vyvezené do Unie během období přezkumného šetření, nýbrž rovněž celkovou spotřebu v Unii. Je proto k dispozici kapacita k obrovskému zvýšení množství vyváženého do Unie, zejména vzhledem ke skutečnosti, že neexistují žádné náznaky, že by případnou dodatečnou výrobu v takovémto množství mohly absorbovat trhy třetích zemí nebo domácí trh. V této souvislosti je třeba podotknout, že je velmi nepravděpodobné, že by byl domácí trh v ČLR schopen absorbovat významný objem těchto volných kapacit vzhledem k existenci značného počtu vzájemně soutěžících výrobců. |
| --- | --- |

(55)

Podle žádosti o přezkum a na základě ověření s veřejně dostupnými informacemi (tj. informacemi, které společnosti zveřejňují na svých internetových stránkách) se kapacita všech vyvážejících výrobců v ČLR odhadovala na 1 355 000 tun. Odhad žadatele týkající se využití kapacity výrobcův ČLR činil přibližně 63 %, což znamená nevyužitou kapacitu přesahující 500 000 tun. Žadatel poskytl rovněž informace o dalších výrobních zařízeních, která se budují, a o velikosti domácího trhu. Výrobci v ČLR mají proto značné volné kapacity, které významně překračují nejen množství vyvezené do Unie během období přezkumného šetření, nýbrž rovněž celkovou spotřebu v Unii. Je proto k dispozici kapacita k obrovskému zvýšení množství vyváženého do Unie, zejména vzhledem ke skutečnosti, že neexistují žádné náznaky, že by případnou dodatečnou výrobu v takovémto množství mohly absorbovat trhy třetích zemí nebo domácí trh. V této souvislosti je třeba podotknout, že je velmi nepravděpodobné, že by byl domácí trh v ČLR schopen absorbovat významný objem těchto volných kapacit vzhledem k existenci značného počtu vzájemně soutěžících výrobců.

3.2.6   Obcházení opatření

| (56) | Podle zjištění byla platná opatření uložená na dovoz dotyčného výrobku z ČLR obcházena dovozem přes Maroko v roce 2004 a přes Korejskou republiku v roce 2010. To prokazuje jednoznačný zájem prodejců čínských ocelových lan a kabelů o trh Unie a jejich neochotu soutěžit na trhu Unie s cenami, které nejsou dumpingové. To se považovalo za další náznak toho, že by se objem vývozu z ČLR pravděpodobně zvýšil a že by tento vývoz vstupoval na trh Unie s dumpingovými cenami, pokud by byla opatření zrušena. |
| --- | --- |

(56)

Podle zjištění byla platná opatření uložená na dovoz dotyčného výrobku z ČLR obcházena dovozem přes Maroko v roce 2004 a přes Korejskou republiku v roce 2010. To prokazuje jednoznačný zájem prodejců čínských ocelových lan a kabelů o trh Unie a jejich neochotu soutěžit na trhu Unie s cenami, které nejsou dumpingové. To se považovalo za další náznak toho, že by se objem vývozu z ČLR pravděpodobně zvýšil a že by tento vývoz vstupoval na trh Unie s dumpingovými cenami, pokud by byla opatření zrušena.

3.3   Jižní Afrika

3.3.1   Předběžné poznámky

| (57) | V Jižní Africe existují dva známí výrobci. Jak bylo vysvětleno výše, při tomto přezkumném šetření spolupracoval jeden vyvážející výrobce. |
| --- | --- |

(57)

V Jižní Africe existují dva známí výrobci. Jak bylo vysvětleno výše, při tomto přezkumném šetření spolupracoval jeden vyvážející výrobce.

| (58) | Druhý známý výrobce neprojevil o vývoz do Unie zájem a uvedl, že jeho výrobní kapacity jsou plně využity a že výrobky jsou prodávány na domácím trhu v Jižní Africe. |
| --- | --- |

(58)

Druhý známý výrobce neprojevil o vývoz do Unie zájem a uvedl, že jeho výrobní kapacity jsou plně využity a že výrobky jsou prodávány na domácím trhu v Jižní Africe.

| (59) | Dovoz z Jižní Afriky se od uložení původních opatření podstatně snížil. Během období přezkumného šetření byl podíl dovozu z Jižní Afriky na trhu (0,1 %) nižší než minimální prahová hodnota a činil celkem 281 tun. Většina tohoto dovozu byla mimoto určena pro použití na moři, které se od doby posledního šetření značně rozvinulo a v EU nebylo celně odbaveno. Do volného oběhu v EU bylo propuštěno pouze menší množství dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(59)

Dovoz z Jižní Afriky se od uložení původních opatření podstatně snížil. Během období přezkumného šetření byl podíl dovozu z Jižní Afriky na trhu (0,1 %) nižší než minimální prahová hodnota a činil celkem 281 tun. Většina tohoto dovozu byla mimoto určena pro použití na moři, které se od doby posledního šetření značně rozvinulo a v EU nebylo celně odbaveno. Do volného oběhu v EU bylo propuštěno pouze menší množství dotčeného výrobku.

| (60) | Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření dumping přetrvával, byly přezkoumány informace, které poskytl spolupracující vývozce a které se týkaly objemů a cen vývozu do Unie a do třetích zemí, nevyužité kapacity a zásob a situace na domácím trhu v Jižní Africe. |
| --- | --- |

(60)

Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření dumping přetrvával, byly přezkoumány informace, které poskytl spolupracující vývozce a které se týkaly objemů a cen vývozu do Unie a do třetích zemí, nevyužité kapacity a zásob a situace na domácím trhu v Jižní Africe.

3.3.2   Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a vývozními cenami do Unie

| (61) | Spolupracující vývozce dotčeného výrobku poskytl informace o objemech a cenách na jiných vývozních trzích, než je Unie. Vyvážející výrobce prodává na vývozních trzích značnou část své výroby, ačkoliv se objemy vývozu během posuzovaného období snížily. Vývozní činnost společnosti je zaměřena především na dva specifické tržní segmenty: lana pro použití v hlubinných dolech a při vrtání na moři. |
| --- | --- |

(61)

Spolupracující vývozce dotčeného výrobku poskytl informace o objemech a cenách na jiných vývozních trzích, než je Unie. Vyvážející výrobce prodává na vývozních trzích značnou část své výroby, ačkoliv se objemy vývozu během posuzovaného období snížily. Vývozní činnost společnosti je zaměřena především na dva specifické tržní segmenty: lana pro použití v hlubinných dolech a při vrtání na moři.

| (62) | Ceny společnosti při vývozu do třetích zemí byly v porovnání s cenami vývozu do Unie včetně platného antidumpingového cla ve všech letech posuzovaného období celkově podstatně vyšší (30 % až 70 %). Z cenové výhody, kterou vývozce dosahuje na trzích v ostatních třetích zemích v porovnání s cenami na trhu Unie, vyplývá, že vývozce v budoucnu nevstoupí na trh Unie s významným množstvím, pokud by byla opatření zrušena. V této souvislosti se mělo rovněž za to, že se (jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění) vývozní činnost společnosti zaměřuje na výrobky, které nejsou na trhu Unie většinou poptávány. |
| --- | --- |

(62)

Ceny společnosti při vývozu do třetích zemí byly v porovnání s cenami vývozu do Unie včetně platného antidumpingového cla ve všech letech posuzovaného období celkově podstatně vyšší (30 % až 70 %). Z cenové výhody, kterou vývozce dosahuje na trzích v ostatních třetích zemích v porovnání s cenami na trhu Unie, vyplývá, že vývozce v budoucnu nevstoupí na trh Unie s významným množstvím, pokud by byla opatření zrušena. V této souvislosti se mělo rovněž za to, že se (jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění) vývozní činnost společnosti zaměřuje na výrobky, které nejsou na trhu Unie většinou poptávány.

3.3.3   Nevyužitá kapacita a zásoby

| (63) | Od doby posledního šetření udržoval spolupracující vyvážející výrobce zásoby na stálé úrovni. Využití kapacity (přibližně 70–75 %) bylo rovněž na obvyklých úrovních vzhledem k technickým omezením ve výrobním procesu. Maximálně dostupná volná kapacita je v rozmezí 1 500–3 500 tun. Vyvážející výrobce neplánuje významné rozšíření výrobní kapacity. Zdá se, že kapacita k zvýšení množství vyváženého do Unie je velmi omezená vzhledem ke skutečnosti, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh. |
| --- | --- |

(63)

Od doby posledního šetření udržoval spolupracující vyvážející výrobce zásoby na stálé úrovni. Využití kapacity (přibližně 70–75 %) bylo rovněž na obvyklých úrovních vzhledem k technickým omezením ve výrobním procesu. Maximálně dostupná volná kapacita je v rozmezí 1 500–3 500 tun. Vyvážející výrobce neplánuje významné rozšíření výrobní kapacity. Zdá se, že kapacita k zvýšení množství vyváženého do Unie je velmi omezená vzhledem ke skutečnosti, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.

| (64) | Uvádí se proto, že výroba je určena především pro domácí trh, na němž se dosahuje vysokého zisku, společnost proto nemá zájem o vývoz významného množství do Unie. |
| --- | --- |

(64)

Uvádí se proto, že výroba je určena především pro domácí trh, na němž se dosahuje vysokého zisku, společnost proto nemá zájem o vývoz významného množství do Unie.

3.4   Ukrajina

3.4.1   Předběžné poznámky

| (65) | Vzhledem ke skutečnosti, že známý ukrajinský vyvážející výrobce nespolupracoval (jak bylo uvedeno v 14. bodě odůvodnění), vycházela zjištění v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jelikož o ukrajinském výrobním odvětví je k dispozici jen málo informací, vycházejí níže uvedené závěry z údajů obsažených v žádosti o přezkum podané žadatelem a z veřejně dostupných obchodních statistik. Podotýká, že na Ukrajině neexistují žádní jiní známí výrobci a že se níže uvedené úvahy ohledně výrobních kapacit týkají známého vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(65)

Vzhledem ke skutečnosti, že známý ukrajinský vyvážející výrobce nespolupracoval (jak bylo uvedeno v 14. bodě odůvodnění), vycházela zjištění v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jelikož o ukrajinském výrobním odvětví je k dispozici jen málo informací, vycházejí níže uvedené závěry z údajů obsažených v žádosti o přezkum podané žadatelem a z veřejně dostupných obchodních statistik. Podotýká, že na Ukrajině neexistují žádní jiní známí výrobci a že se níže uvedené úvahy ohledně výrobních kapacit týkají známého vyvážejícího výrobce.

| (66) | Aby bylo možné zjistit, zda je v případě zrušení opatření pravděpodobné pokračování dumpingu, byly přezkoumány ceny vývozu do třetích zemí a do Unie, nevyužité kapacity a obcházení opatření. |
| --- | --- |

(66)

Aby bylo možné zjistit, zda je v případě zrušení opatření pravděpodobné pokračování dumpingu, byly přezkoumány ceny vývozu do třetích zemí a do Unie, nevyužité kapacity a obcházení opatření.

3.4.2   Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a vývozními cenami do Unie

| (67) | Jelikož nebyly k dispozici žádné jiné spolehlivější údaje, byly s ohledem na ostatní vývozní trhy vzaty v úvahu údaje uvedené v žádosti, jež jsou založeny na veřejně dostupných statistikách. Analýza dostupných údajů prokázala, že průměrné ceny vývozu do těchto zemí byly podstatně nižší než průměrné ceny vývozu do Unie. Jak již bylo objasněno výše v případě ČLR a Jižní Afriky, ceny vývozu do ostatních třetích zemí se považovaly za ukazatele pravděpodobné výše cen vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že existuje značný prostor k snížení vývozních cen do Unie, a to velmi pravděpodobně za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(67)

Jelikož nebyly k dispozici žádné jiné spolehlivější údaje, byly s ohledem na ostatní vývozní trhy vzaty v úvahu údaje uvedené v žádosti, jež jsou založeny na veřejně dostupných statistikách. Analýza dostupných údajů prokázala, že průměrné ceny vývozu do těchto zemí byly podstatně nižší než průměrné ceny vývozu do Unie. Jak již bylo objasněno výše v případě ČLR a Jižní Afriky, ceny vývozu do ostatních třetích zemí se považovaly za ukazatele pravděpodobné výše cen vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že existuje značný prostor k snížení vývozních cen do Unie, a to velmi pravděpodobně za dumpingové ceny.

3.4.3   Nevyužitá kapacita

| (68) | V minulých letech dva dříve známí vyvážející výrobci své činnosti sloučili. Výrobní kapacita, která byla zjištěna v posledním šetření, se proto zmenšila. Podle důkazů, které byly obsaženy v žádosti, a podle tvrzení známého vyvážejícího výrobce je odhadovaná výrobní kapacita na Ukrajině v rozmezí od 35 000 do 40 000 tun, přičemž k vlastní výrobě se využívá přibližně 70 %. Volná kapacita v rozmezí od 10 500 do 12 000 tun proto naznačuje, že existuje kapacita k významnému zvýšení množství vyváženého do Unie. Zjevná spotřeba na Ukrajině, která byla vypočítána na základě známých výrobních a statistických údajů o dovozu a vývozu, naznačuje, že domácí trh není schopen absorbovat dodatečnou kapacitu. Ze všech tří dotčených zemí je proto Ukrajina zemí, u níž nejvíce hrozí přesměrování nevyužité kapacity na trh Unie, zejména kvůli skutečnosti, že neexistují žádné náznaky, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh. |
| --- | --- |

(68)

V minulých letech dva dříve známí vyvážející výrobci své činnosti sloučili. Výrobní kapacita, která byla zjištěna v posledním šetření, se proto zmenšila. Podle důkazů, které byly obsaženy v žádosti, a podle tvrzení známého vyvážejícího výrobce je odhadovaná výrobní kapacita na Ukrajině v rozmezí od 35 000 do 40 000 tun, přičemž k vlastní výrobě se využívá přibližně 70 %. Volná kapacita v rozmezí od 10 500 do 12 000 tun proto naznačuje, že existuje kapacita k významnému zvýšení množství vyváženého do Unie. Zjevná spotřeba na Ukrajině, která byla vypočítána na základě známých výrobních a statistických údajů o dovozu a vývozu, naznačuje, že domácí trh není schopen absorbovat dodatečnou kapacitu. Ze všech tří dotčených zemí je proto Ukrajina zemí, u níž nejvíce hrozí přesměrování nevyužité kapacity na trh Unie, zejména kvůli skutečnosti, že neexistují žádné náznaky, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.

3.4.4   Obcházení opatření

| (69) | Po uložení stávajících opatření na dovoz ocelových lan a kabelů z Ukrajiny bylo zjištěno, že tato opatření jsou obcházena dovozem ocelových lan a kabelů z Moldavska. Usuzovalo se, že zjištěné obcházení je dalším faktorem, který prokazuje zájem o vstup na trh Unie a neschopnost soutěžit na trhu Unie s cenami, které nejsou dumpingové. |
| --- | --- |

(69)

Po uložení stávajících opatření na dovoz ocelových lan a kabelů z Ukrajiny bylo zjištěno, že tato opatření jsou obcházena dovozem ocelových lan a kabelů z Moldavska. Usuzovalo se, že zjištěné obcházení je dalším faktorem, který prokazuje zájem o vstup na trh Unie a neschopnost soutěžit na trhu Unie s cenami, které nejsou dumpingové.

3.5   Závěr

| (70) | U ČLR a Ukrajiny bylo zjištěno pokračování významného dumpingu a v případě Jižní Afriky jeho pokračování na nižší úrovni, ačkoliv objemy dovozu z Jižní Afriky a Ukrajiny byly na nízké úrovni. |
| --- | --- |

(70)

U ČLR a Ukrajiny bylo zjištěno pokračování významného dumpingu a v případě Jižní Afriky jeho pokračování na nižší úrovni, ačkoliv objemy dovozu z Jižní Afriky a Ukrajiny byly na nízké úrovni.

| (71) | Aby bylo možno zjistit, zda je v případě zrušení opatření pravděpodobné pokračování dumpingu, byly analyzovány volné kapacity a nevyužité zásoby a rovněž cenové a vývozní strategie na jednotlivých trzích. Toto zkoumání prokázalo, že v ČLR a v menší míře na Ukrajině existuje významná volná kapacita a nahromaděné zásoby. V Jižní Africe nebyly zaznamenány žádné významné volné kapacity ani mimořádné zásoby. Dále bylo zjištěno, že v případě ČLR a Ukrajiny byly ceny vývozu do ostatních třetích zemí obecně nižší než ceny vývozu na trh Unie, a že Unie je proto pro vyvážející výrobce z těchto zemí i nadále přitažlivým trhem. Jihoafrický vývoz do ostatních zemí byl však na podstatně vyšší úrovni než vývoz do Unie a zdálo se, že se neuskutečňuje za dumpingové ceny. Byl proto vyvozen závěr, že by vývoz z ČLR a Ukrajiny do třetích zemí byl s velkou pravděpodobností přesměrován do Unie, pokud by byl možný vstup na trh Unie bez antidumpingových opatření. K vyššímu dovozu z těchto zemí by pravděpodobně vedla rovněž dostupná volná výrobní kapacita. Z analýzy cenových strategií mimoto vyplynulo, že by se vývoz z Ukrajiny a ČLR s největší pravděpodobností uskutečňoval za dumpingové ceny. Tyto závěry byly podpořeny skutečností, že v případě ČLR i Ukrajiny bylo zjištěno, že stávající opatření byla obcházena dovozem přes jiné země, což naznačuje, že vyvážející země nejsou schopny soutěžit na trhu Unie se spravedlivými cenami. U výrobce z Jižní Afriky se naopak usuzovalo, že je schopen soutěžit na trzích ostatních třetích zemí s ostatními výrobci, včetně výrobců v Unii, se spravedlivými cenami. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se v případě ČLR a Ukrajiny konstatuje, že by pravděpodobně pokračoval dumpingový dovoz ve značném množství, pokud by opatření pozbyla platnosti. S přihlédnutím k nižší úrovni dumpingu od doby původního šetření, skutečnosti, že se vývoz do ostatních zemí uskutečňoval za podstatně vyšší ceny než vývoz do EU, a očekávané nízké poptávce po jihoafrických výrobcích se naopak usuzuje, že v případě dovozu z Jižní Afriky není pravděpodobné pokračování dumpingového dovozu ve značném množství. |
| --- | --- |

(71)

Aby bylo možno zjistit, zda je v případě zrušení opatření pravděpodobné pokračování dumpingu, byly analyzovány volné kapacity a nevyužité zásoby a rovněž cenové a vývozní strategie na jednotlivých trzích. Toto zkoumání prokázalo, že v ČLR a v menší míře na Ukrajině existuje významná volná kapacita a nahromaděné zásoby. V Jižní Africe nebyly zaznamenány žádné významné volné kapacity ani mimořádné zásoby. Dále bylo zjištěno, že v případě ČLR a Ukrajiny byly ceny vývozu do ostatních třetích zemí obecně nižší než ceny vývozu na trh Unie, a že Unie je proto pro vyvážející výrobce z těchto zemí i nadále přitažlivým trhem. Jihoafrický vývoz do ostatních zemí byl však na podstatně vyšší úrovni než vývoz do Unie a zdálo se, že se neuskutečňuje za dumpingové ceny. Byl proto vyvozen závěr, že by vývoz z ČLR a Ukrajiny do třetích zemí byl s velkou pravděpodobností přesměrován do Unie, pokud by byl možný vstup na trh Unie bez antidumpingových opatření. K vyššímu dovozu z těchto zemí by pravděpodobně vedla rovněž dostupná volná výrobní kapacita. Z analýzy cenových strategií mimoto vyplynulo, že by se vývoz z Ukrajiny a ČLR s největší pravděpodobností uskutečňoval za dumpingové ceny. Tyto závěry byly podpořeny skutečností, že v případě ČLR i Ukrajiny bylo zjištěno, že stávající opatření byla obcházena dovozem přes jiné země, což naznačuje, že vyvážející země nejsou schopny soutěžit na trhu Unie se spravedlivými cenami. U výrobce z Jižní Afriky se naopak usuzovalo, že je schopen soutěžit na trzích ostatních třetích zemí s ostatními výrobci, včetně výrobců v Unii, se spravedlivými cenami. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se v případě ČLR a Ukrajiny konstatuje, že by pravděpodobně pokračoval dumpingový dovoz ve značném množství, pokud by opatření pozbyla platnosti. S přihlédnutím k nižší úrovni dumpingu od doby původního šetření, skutečnosti, že se vývoz do ostatních zemí uskutečňoval za podstatně vyšší ceny než vývoz do EU, a očekávané nízké poptávce po jihoafrických výrobcích se naopak usuzuje, že v případě dovozu z Jižní Afriky není pravděpodobné pokračování dumpingového dovozu ve značném množství.

| (72) | Ukrajinská vláda se k výše uvedeným zjištěním vyjádřila a uvedla, že předpoklad, že by zrušení antidumpingových opatření vedlo k přesměrování produkce ukrajinského výrobce na trh Unie je přehnané a nepřiměřené. Na podporu svého tvrzení ukrajinská vláda předložila argument, že platná opatření vedla ke ztrátě odběratelských kontaktů v EU a tudíž k ukončení vývozu do Unie, a že místo toho se ukrajinský vývoz nyní zaměřuje na trhy ve Společenství nezávislých států (SNS) a v Asii. Ukrajinská vláda se však nijak nevyjádřila k atraktivitě trhu Unie, která plyne ze značného cenového rozdílu na těchto trzích, jak je uvedeno v 67. bodě odůvodnění, a pominula tudíž, že je skutečně pravděpodobné, že by byl ukrajinský vývoz přesměrován do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(72)

Ukrajinská vláda se k výše uvedeným zjištěním vyjádřila a uvedla, že předpoklad, že by zrušení antidumpingových opatření vedlo k přesměrování produkce ukrajinského výrobce na trh Unie je přehnané a nepřiměřené. Na podporu svého tvrzení ukrajinská vláda předložila argument, že platná opatření vedla ke ztrátě odběratelských kontaktů v EU a tudíž k ukončení vývozu do Unie, a že místo toho se ukrajinský vývoz nyní zaměřuje na trhy ve Společenství nezávislých států (SNS) a v Asii. Ukrajinská vláda se však nijak nevyjádřila k atraktivitě trhu Unie, která plyne ze značného cenového rozdílu na těchto trzích, jak je uvedeno v 67. bodě odůvodnění, a pominula tudíž, že je skutečně pravděpodobné, že by byl ukrajinský vývoz přesměrován do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (73) | Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že klesající objem vývozu na jiné trhy ze strany výrobce v Jižní Africe podle předpokladu povede ke zvýšení volné kapacity, která nebude absorbována domácím trhem, a povede proto ke zvýšení dovozu do Unie. Tyto argumenty však nebyly podloženy důkazy. Bylo naopak konstatováno, že pokles vývozu u spolupracujícího vývozce byl během posuzovaného období zmírňován prodejem na domácím trhu, který se během stejného období snižoval méně. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření také vzrostl celkový objem prodeje společnosti. Nic tudíž nenasvědčuje tomu, že by argumentace žadatele mohla být odůvodněná. |
| --- | --- |

(73)

Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že klesající objem vývozu na jiné trhy ze strany výrobce v Jižní Africe podle předpokladu povede ke zvýšení volné kapacity, která nebude absorbována domácím trhem, a povede proto ke zvýšení dovozu do Unie. Tyto argumenty však nebyly podloženy důkazy. Bylo naopak konstatováno, že pokles vývozu u spolupracujícího vývozce byl během posuzovaného období zmírňován prodejem na domácím trhu, který se během stejného období snižoval méně. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření také vzrostl celkový objem prodeje společnosti. Nic tudíž nenasvědčuje tomu, že by argumentace žadatele mohla být odůvodněná.

| (74) | Kromě toho žadatel Komisi kritizoval za to, že nevzala v potaz skutečnost, že výrobce v Jižní Africe nespolupracoval, a dále že to, že tato společnost v minulosti nevyvážela, neznamená, že nebude vyvážet v budoucnu. V této souvislosti je třeba poznamenat, že tato společnost během posuzovaného období do Unie nevyvážela. Antidumpingová opatření neslouží k zákazu legálního dovozu do Unie. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto. |
| --- | --- |

(74)

Kromě toho žadatel Komisi kritizoval za to, že nevzala v potaz skutečnost, že výrobce v Jižní Africe nespolupracoval, a dále že to, že tato společnost v minulosti nevyvážela, neznamená, že nebude vyvážet v budoucnu. V této souvislosti je třeba poznamenat, že tato společnost během posuzovaného období do Unie nevyvážela. Antidumpingová opatření neslouží k zákazu legálního dovozu do Unie. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.

D.   VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE

| (75) | V Unii vyrábí ocelová lana a kabely více než 25 výrobců/skupin výrobců, kteří tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(75)

V Unii vyrábí ocelová lana a kabely více než 25 výrobců/skupin výrobců, kteří tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.

| (76) | Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzorek sestávající ze tří výrobců/skupin výrobců byl vybrán z níže uvedených 20 výrobců v Unii, kteří poskytli požadované informace:






  — | skupina BRIDON složená ze společností Bridon International Ltd (Spojené království) a Bridon International GmbH (Německo), |
| --- | --- | --- |

(76)

Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzorek sestávající ze tří výrobců/skupin výrobců byl vybrán z níže uvedených 20 výrobců v Unii, kteří poskytli požadované informace:

—

skupina BRIDON složená ze společností Bridon International Ltd (Spojené království) a Bridon International GmbH (Německo),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Německo), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Německo),

| — | Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Německo), |
| --- | --- |

—

Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Německo),

| — | Drahtseilwerk Hemer GmbH und Co. KG (Německo), |
| --- | --- |

—

Drahtseilwerk Hemer GmbH und Co. KG (Německo),

| — | Westfälische Drahtindustrie GmbH (Německo), |
| --- | --- |

—

Westfälische Drahtindustrie GmbH (Německo),

| — | Teufelberger Seil GmbH (Německo), |
| --- | --- |

—

Teufelberger Seil GmbH (Německo),

| — | ŽDB Group a. s. (Česká republika), |
| --- | --- |

—

ŽDB Group a. s. (Česká republika),

| — | Cables y Alambres especiales, SA (Španělsko), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA (Španělsko),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalsko), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalsko),

| — | D. Koronakis SA (Řecko), |
| --- | --- |

—

D. Koronakis SA (Řecko),

| — | N. Leventeris SA (Řecko), |
| --- | --- |

—

N. Leventeris SA (Řecko),

| — | Drumet SA (Polsko), |
| --- | --- |

—

Drumet SA (Polsko),

| — | Metizi JSC (Bulharsko), |
| --- | --- |

—

Metizi JSC (Bulharsko),

| — | Arcelor Mittal Wire France (Francie), |
| --- | --- |

—

Arcelor Mittal Wire France (Francie),

| — | Brunton Shaw UK Limited (Spojené království), |
| --- | --- |

—

Brunton Shaw UK Limited (Spojené království),

| — | Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Rumunsko), |
| --- | --- |

—

Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Rumunsko),

| — | Redaelli Tecna Spa (Itálie), |
| --- | --- |

—

Redaelli Tecna Spa (Itálie),

| — | Remer SRL (Itálie), |
| --- | --- |

—

Remer SRL (Itálie),

| — | Metal Press SRL (Itálie), |
| --- | --- |

—

Metal Press SRL (Itálie),

| — | Randers Reb International A/S (Dánsko). |
| --- | --- |

—

Randers Reb International A/S (Dánsko).

| (77) | Podotýká se, že na tři výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo 40 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření, přičemž na výše uvedených 20 výrobců v Unii připadalo 96 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření, pokládali se proto za reprezentativní pro celou výrobu v Unii. |
| --- | --- |

(77)

Podotýká se, že na tři výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo 40 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření, přičemž na výše uvedených 20 výrobců v Unii připadalo 96 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření, pokládali se proto za reprezentativní pro celou výrobu v Unii.

E.   SITUACE NA TRHU UNIE

1.   Spotřeba na trhu Unie

| (78) | Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o veškerém dovozu do EU. |
| --- | --- |

(78)

Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o veškerém dovozu do EU.

| (79) | Spotřeba v Unii se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 21 % z 255 985 tun na 203 331 tun. Po mírném zvýšení o 1 % v roce 2008 se v roce 2009 spotřeba v důsledku hospodářského poklesu významně snížila o 22 procentních bodů a v období přezkumného šetření zůstala na podobné úrovni. | 2007 | 2008 | 2009 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba v Unii
  (v tunách) | 255 986 | 257 652 | 201 975 | 203 331 |
| index | 100 | 101 | 79 | 79 |

(79)

Spotřeba v Unii se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 21 % z 255 985 tun na 203 331 tun. Po mírném zvýšení o 1 % v roce 2008 se v roce 2009 spotřeba v důsledku hospodářského poklesu významně snížila o 22 procentních bodů a v období přezkumného šetření zůstala na podobné úrovni.

2007

2008

2009

RIP

Spotřeba v Unii

(v tunách)

255 986

257 652

201 975

203 331

index

100

101

79

79

2.   Dovoz z dotčených zemí

2.1   Souhrnné posouzení

| (80) | V předchozích šetřeních byl dovoz ocelových kabelů a lan pocházejících z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny posouzen souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo ověřeno, zda je souhrnné posouzení vhodné rovněž v tomto šetření. |
| --- | --- |

(80)

V předchozích šetřeních byl dovoz ocelových kabelů a lan pocházejících z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny posouzen souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo ověřeno, zda je souhrnné posouzení vhodné rovněž v tomto šetření.

| (81) | V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí zjištěné u dovozu z každé země překračovalo minimální prahovou hodnotu. Pokud jde o množství, byla provedena výhledová analýza pravděpodobných objemů vývozu z každé země v případě zrušení opatření. Při této analýze bylo zjištěno, že by dovoz z ČLR a Ukrajiny (na rozdíl od Jižní Afriky) pravděpodobně vzrostl na úrovně, které významně překračují úrovně, jichž bylo dosaženo v období přezkumného šetření a které by zcela jistě přesáhly minimální prahovou hodnotu, pokud by byla opatření zrušena. V případě Jižní Afriky bylo zjištěno, že kapacita k zvýšení množství vyváženého do Unie je velmi omezená vzhledem k nízké volné kapacitě a skutečnosti, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh. |
| --- | --- |

(81)

V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí zjištěné u dovozu z každé země překračovalo minimální prahovou hodnotu. Pokud jde o množství, byla provedena výhledová analýza pravděpodobných objemů vývozu z každé země v případě zrušení opatření. Při této analýze bylo zjištěno, že by dovoz z ČLR a Ukrajiny (na rozdíl od Jižní Afriky) pravděpodobně vzrostl na úrovně, které významně překračují úrovně, jichž bylo dosaženo v období přezkumného šetření a které by zcela jistě přesáhly minimální prahovou hodnotu, pokud by byla opatření zrušena. V případě Jižní Afriky bylo zjištěno, že kapacita k zvýšení množství vyváženého do Unie je velmi omezená vzhledem k nízké volné kapacitě a skutečnosti, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.

| (82) | Co se týká podmínek hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, bylo zjištěno, že dovoz z Jižní Afriky nesoutěží přímo s dovozem z ostatních dvou zemí. V tomto ohledu byly ceny jednotlivých typů výrobků dovážených z Jižní Afriky podstatně vyšší (jak je uvedeno v 87. a 91. bodě odůvodnění) než ceny dovozu z ostatních dvou zemí. Tyto vyšší ceny vedly k neexistenci cenového podbízení dovozem z Jižní Afriky na rozdíl od zjištění značného cenového podbízení u dovozu z ostatních dvou zemí. |
| --- | --- |

(82)

Co se týká podmínek hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, bylo zjištěno, že dovoz z Jižní Afriky nesoutěží přímo s dovozem z ostatních dvou zemí. V tomto ohledu byly ceny jednotlivých typů výrobků dovážených z Jižní Afriky podstatně vyšší (jak je uvedeno v 87. a 91. bodě odůvodnění) než ceny dovozu z ostatních dvou zemí. Tyto vyšší ceny vedly k neexistenci cenového podbízení dovozem z Jižní Afriky na rozdíl od zjištění značného cenového podbízení u dovozu z ostatních dvou zemí.

| (83) | Pokud jde o dovoz ze tří dotčených zemí, šetřením bylo zjištěno, že ocelová lana a kabely dovážené z těchto zemí mají podobné základní fyzické a technické vlastnosti. Různé typy dovážených ocelových lan a kabelů byly mimoto zaměnitelné s typy vyráběnými v Unii a byly na trh v Unii uváděny ve stejném období. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že dovážená ocelová lana a kabely pocházející z dotčených zemí soutěží s ocelovými lany a kabely vyráběnými v Unii. |
| --- | --- |

(83)

Pokud jde o dovoz ze tří dotčených zemí, šetřením bylo zjištěno, že ocelová lana a kabely dovážené z těchto zemí mají podobné základní fyzické a technické vlastnosti. Různé typy dovážených ocelových lan a kabelů byly mimoto zaměnitelné s typy vyráběnými v Unii a byly na trh v Unii uváděny ve stejném období. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že dovážená ocelová lana a kabely pocházející z dotčených zemí soutěží s ocelovými lany a kabely vyráběnými v Unii.

| (84) | Na základě výše uvedených skutečností se proto usuzovalo, že v případě ČLR a Ukrajiny jsou splněna kritéria uvedená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dovoz z těchto zemí byl proto posouzen souhrnně. Jelikož v případě Jižní Afriky nebyla splněna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4, a zejména podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, byl dovoz pocházející z této země posouzen zvlášť. |
| --- | --- |

(84)

Na základě výše uvedených skutečností se proto usuzovalo, že v případě ČLR a Ukrajiny jsou splněna kritéria uvedená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dovoz z těchto zemí byl proto posouzen souhrnně. Jelikož v případě Jižní Afriky nebyla splněna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4, a zejména podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, byl dovoz pocházející z této země posouzen zvlášť.

2.2   Dovoz z ČLR a Ukrajiny

2.2.1   Objem, podíl na trhu a dovozní ceny

| (85) | Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Ukrajiny v posuzovaném období snížil o 54 %. V roce 2009 byl zaznamenán značný pokles o 43 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření následovalo další snížení o 13 procentních bodů. |
| --- | --- |

(85)

Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Ukrajiny v posuzovaném období snížil o 54 %. V roce 2009 byl zaznamenán značný pokles o 43 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření následovalo další snížení o 13 procentních bodů.

| (86) | Podíl čínského a ukrajinského dovozu na trhu se v posuzovaném období snížil z 3,8 % na 2,2 %. |
| --- | --- |

(86)

Podíl čínského a ukrajinského dovozu na trhu se v posuzovaném období snížil z 3,8 % na 2,2 %.

| (87) | Co se týká dovozních cen, ty v posuzovaném období vzrostly o 29 %. Po nárůstu o 11 % v roce 2008 se v roce 2009 dále zvýšily a v období přezkumného období byly stálé. | 2007 | 2008 | 2009 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz
  (v tunách) | 9 844 | 10 081 | 5 830 | 4 553 |
| index | 100 | 102 | 59 | 46 |
| Podíl na trhu (v %) | 3,8 | 3,9 | 2,9 | 2,2 |
| index | 100 | 102 | 75 | 58 |
| Cena dovozu | 1 073 | 1 195 | 1 394 | 1 388 |
| index | 100 | 111 | 130 | 129 |

(87)

Co se týká dovozních cen, ty v posuzovaném období vzrostly o 29 %. Po nárůstu o 11 % v roce 2008 se v roce 2009 dále zvýšily a v období přezkumného období byly stálé.

2007

2008

2009

RIP

Dovoz

(v tunách)

9 844

10 081

5 830

4 553

index

100

102

59

46

Podíl na trhu (v %)

3,8

3,9

2,9

2,2

index

100

102

75

58

Cena dovozu

1 073

1 195

1 394

1 388

index

100

111

130

129

2.2.2   Cenové podbízení

| (88) | Vzhledem ke skutečnosti, že čínští a ukrajinští vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo nutno cenové podbízení stanovit pomocí dovozních statistik podle kódů KN s využitím informací shromážděných na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení. V období přezkumného šetření bylo rozpětí cenového podbízení u dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR a Ukrajiny bez antidumpingového cla v rozmezí od 47,4 % do 58,2 %. |
| --- | --- |

(88)

Vzhledem ke skutečnosti, že čínští a ukrajinští vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo nutno cenové podbízení stanovit pomocí dovozních statistik podle kódů KN s využitím informací shromážděných na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení. V období přezkumného šetření bylo rozpětí cenového podbízení u dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR a Ukrajiny bez antidumpingového cla v rozmezí od 47,4 % do 58,2 %.

2.3   Dovoz z Jižní Afriky

2.3.1   Objem, podíl na trhu a dovozní ceny z Jižní Afriky

| (89) | Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Jižní Afriky v posuzovaném období snížil o 77 %. V roce 2009 byl zaznamenán značný pokles o 94 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření následoval malý nárůst o 17 procentních bodů. |
| --- | --- |

(89)

Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Jižní Afriky v posuzovaném období snížil o 77 %. V roce 2009 byl zaznamenán značný pokles o 94 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření následoval malý nárůst o 17 procentních bodů.

| (90) | Podíl dovozu z Jižní Afriky se v posuzovaném období snížil z 0,5 % na 0,1 %. |
| --- | --- |

(90)

Podíl dovozu z Jižní Afriky se v posuzovaném období snížil z 0,5 % na 0,1 %.

| (91) | Co se týká dovozních cen, ty se v posuzovaném období trvale zvyšovaly a celkem vzrostly o 52 %. | 2007 | 2008 | 2009 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz
  (v tunách) | 1 229 | 846 | 73 | 281 |
| index | 100 | 69 | 6 | 23 |
| Podíl na trhu (v %) | 0,5 | 0,3 | 0,0 | 0,1 |
| index | 100 | 68 | 7 | 29 |
| Cena dovozu | 1 504 | 1 929 | 2 217 | 2 280 |
| index | 100 | 128 | 147 | 152 |

(91)

Co se týká dovozních cen, ty se v posuzovaném období trvale zvyšovaly a celkem vzrostly o 52 %.

2007

2008

2009

RIP

Dovoz

(v tunách)

1 229

846

73

281

index

100

69

6

23

Podíl na trhu (v %)

0,5

0,3

0,0

0,1

index

100

68

7

29

Cena dovozu

1 504

1 929

2 217

2 280

index

100

128

147

152

2.3.2   Cenové podbízení

| (92) | Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího výrobce v Jižní Africe bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že je negativní. Vzhledem k tomu, že v Jižní Africe neexistuje žádný jiný vyvážející výrobce, platí tento závěr rovněž pro celou zemi. |
| --- | --- |

(92)

Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího výrobce v Jižní Africe bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že je negativní. Vzhledem k tomu, že v Jižní Africe neexistuje žádný jiný vyvážející výrobce, platí tento závěr rovněž pro celou zemi.

3.   Dovoz ze zemí, na něž byla opatření rozšířena

3.1   Korejská republika

| (93) | Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, bylo zjištěno obcházení původních opatření týkajících se ČLR přes Korejskou republiku (Jižní Korea). Antidumpingové clo uložené na dovoz pocházející z ČLR bylo proto rozšířeno na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Jižní Koreje, s výjimkou ocelových lan a kabelů vyráběných jedenácti skutečnými jihokorejskými výrobci. |
| --- | --- |

(93)

Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, bylo zjištěno obcházení původních opatření týkajících se ČLR přes Korejskou republiku (Jižní Korea). Antidumpingové clo uložené na dovoz pocházející z ČLR bylo proto rozšířeno na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Jižní Koreje, s výjimkou ocelových lan a kabelů vyráběných jedenácti skutečnými jihokorejskými výrobci.

| (94) | Po šetření zaměřeném na obcházení opatření a rozšíření antidumpingového cla na dovoz zasílaný z Jižní Koreje se dovoz podstatně snížil a podíl na trhu klesl z 18,7 % v roce 2007 na 12,8 % v období přezkumného šetření. Zdá se, že tento procentní podíl odpovídá podílu skutečných korejských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno osvobození od cla. |
| --- | --- |

(94)

Po šetření zaměřeném na obcházení opatření a rozšíření antidumpingového cla na dovoz zasílaný z Jižní Koreje se dovoz podstatně snížil a podíl na trhu klesl z 18,7 % v roce 2007 na 12,8 % v období přezkumného šetření. Zdá se, že tento procentní podíl odpovídá podílu skutečných korejských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno osvobození od cla.

3.2   Moldavsko

| (95) | Bylo zjištěno, že v posuzovaném období se dovoz pocházející nebo zasílaný z Moldavska blížil nule. Nebyla proto zapotřebí žádná další analýza. |
| --- | --- |

(95)

Bylo zjištěno, že v posuzovaném období se dovoz pocházející nebo zasílaný z Moldavska blížil nule. Nebyla proto zapotřebí žádná další analýza.

3.3   Maroko

| (96) | V posuzovaném období se dovoz pocházející nebo zasílaný z Maroka snížil o 51 %. Jeho podíl na trhu představoval v posuzovaném období méně než 0,5 %. |
| --- | --- |

(96)

V posuzovaném období se dovoz pocházející nebo zasílaný z Maroka snížil o 51 %. Jeho podíl na trhu představoval v posuzovaném období méně než 0,5 %.

4.   Další země dotčená antidumpingovými opatřeními

| (97) | Podle údajů Eurostatu se objem dovozu některých železných nebo ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruské federace definovaných v čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1601/2001 (12) v posuzovaném období snížil o 41 %. |
| --- | --- |

(97)

Podle údajů Eurostatu se objem dovozu některých železných nebo ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruské federace definovaných v čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1601/2001 (12) v posuzovaném období snížil o 41 %.

| (98) | Podíl ruského dovozu na trhu klesl z 1,5 % v roce 2007 na 1,1 % v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(98)

Podíl ruského dovozu na trhu klesl z 1,5 % v roce 2007 na 1,1 % v období přezkumného šetření.

5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

| (99) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(99)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.

5.1   Předběžné poznámky

| (100) | Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je vymezeno v 75. bodě odůvodnění, a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. |
| --- | --- |

(100)

Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je vymezeno v 75. bodě odůvodnění, a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.

| (101) | V případech, kdy se použije výběr vzorku, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, kapacita, produktivita, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Unie, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získat kapitál, se posuzují na základě informací shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(101)

V případech, kdy se použije výběr vzorku, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, kapacita, produktivita, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Unie, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získat kapitál, se posuzují na základě informací shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (102) | Jeden z výrobců ze skupiny Bridon zařazené do vzorku, Bridon International Limited, vedl v posuzovaném období účetnictví v GBP. V důsledku toho byly některé ukazatele újmy ovlivněny kolísáním směnného kurzu mezi GBP a EUR v posuzovaném období. |
| --- | --- |

(102)

Jeden z výrobců ze skupiny Bridon zařazené do vzorku, Bridon International Limited, vedl v posuzovaném období účetnictví v GBP. V důsledku toho byly některé ukazatele újmy ovlivněny kolísáním směnného kurzu mezi GBP a EUR v posuzovaném období.

5.2   Údaje týkající se celého výrobního odvětví Unie

a)   Výroba

| (103) | Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 9 %, tj. z 182 681 tun na 165 394 tun. V roce 2008 zůstal objem výroby stálý, načež se v roce 2009 v důsledku světového hospodářského poklesu významně snížil o 13 %. V období přezkumného šetření došlo k oživení a výroba vzrostla o 4 procentní body. Objem výroby se snížil méně než spotřeba na trhu Unie v důsledku poptávky na trzích mimo EU.









  Výrobní odvětví Unie | 2007 | 2008 | 2009 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby
  (v tunách) | 182 681 | 182 691 | 159 266 | 165 394 |
| index | 100 | 100 | 87 | 91 |

(103)

Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 9 %, tj. z 182 681 tun na 165 394 tun. V roce 2008 zůstal objem výroby stálý, načež se v roce 2009 v důsledku světového hospodářského poklesu významně snížil o 13 %. V období přezkumného šetření došlo k oživení a výroba vzrostla o 4 procentní body. Objem výroby se snížil méně než spotřeba na trhu Unie v důsledku poptávky na trzích mimo EU.

Výrobní odvětví Unie

2007

2008

2009

RIP

Objem výroby

(v tunách)

182 681

182 691

159 266

165 394

index

100

100

87

91

b)   Kapacita a míra využití kapacity

| (104) | Výrobní kapacita během posuzovaného období klesla o 6 %. V roce 2009 se snížila o 10 %, načež v období přezkumného šetření vzrostla o 4 procentní body. Jelikož se výroba snížila relativně více než kapacita, kleslo využití kapacity z 69 % v roce 2007 na 66 % v období přezkumného šetření.









  Výrobní odvětví Unie | 2007 | 2008 | 2009 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacita | 265 779 | 261 383 | 239 312 | 249 254 |
| index | 100 | 98 | 90 | 94 |
| Využití kapacity | 69 % | 70 % | 67 % | 66 % |
| index | 100 | 102 | 97 | 97 |

(104)

Výrobní kapacita během posuzovaného období klesla o 6 %. V roce 2009 se snížila o 10 %, načež v období přezkumného šetření vzrostla o 4 procentní body. Jelikož se výroba snížila relativně více než kapacita, kleslo využití kapacity z 69 % v roce 2007 na 66 % v období přezkumného šetření.

Výrobní odvětví Unie

2007

2008

2009

RIP

Kapacita

265 779

261 383

239 312

249 254

index

100

98

90

94

Využití kapacity

69 %

70 %

67 %

66 %

index

100

102

97

97

c)   Zásoby

| (105) | Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie v roce 2008 a 2009 vzrostl, v období přezkumného šetření se však snížil na úroveň roku 2007.









  Výrobní odvětví Unie | 2007 | 2008 | 2009 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob
  (v tunách) | 12 656 | 13 254 | 12 790 | 12 651 |
| index | 100 | 105 | 101 | 100 |

(105)

Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie v roce 2008 a 2009 vzrostl, v období přezkumného šetření se však snížil na úroveň roku 2007.

Výrobní odvětví Unie

2007

2008

2009

RIP

Konečný stav zásob

(v tunách)

12 656

13 254

12 790

12 651

index

100

105

101

100

d)   Objem prodeje

| (106) | Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil o 20 %. Po 5 % poklesu v roce 2008 se objem prodeje v roce 2009 v důsledku hospodářského poklesu dále snížil o 24 procentních bodů. Tento vývoj je v souladu s vývojem na trhu Unie, který se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření v důsledku hospodářského poklesu snížil o 21 %.









  Výrobní odvětví Unie | 2007 | 2008 | 2009 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách) | 112 387 | 106 431 | 80 340 | 89 551 |
| index | 100 | 95 | 71 | 80 |

(106)

Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil o 20 %. Po 5 % poklesu v roce 2008 se objem prodeje v roce 2009 v důsledku hospodářského poklesu dále snížil o 24 procentních bodů. Tento vývoj je v souladu s vývojem na trhu Unie, který se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření v důsledku hospodářského poklesu snížil o 21 %.

Výrobní odvětví Unie

2007

2008

2009

RIP

Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)

112 387

106 431

80 340

89 551

index

100

95

71

80

e)   Podíl na trhu

| (107) | Výrobnímu odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření podařilo udržet stálý podíl na trhu ve výši 44 %. V letech 2008 a 2009 se však podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil na 41 resp. 40 %.









  Výrobní odvětví Unie | 2007 | 2008 | 2009 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl na trhu | 44 % | 41 % | 40 % | 44 % |
| index | 100 | 94 | 91 | 100 |

(107)

Výrobnímu odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření podařilo udržet stálý podíl na trhu ve výši 44 %. V letech 2008 a 2009 se však podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil na 41 resp. 40 %.

Výrobní odvětví Unie

2007

2008

2009

RIP

Podíl na trhu

44 %

41 %

40 %

44 %

index

100

94

91

100

f)   Růst

| (108) | Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii snížila o 21 %, klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie pouze o 20 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu proto mírně vzrostl, zatímco dovoz z dotčených zemí přišel v témže období téměř o 2 procentní body. |
| --- | --- |

(108)

Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii snížila o 21 %, klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie pouze o 20 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu proto mírně vzrostl, zatímco dovoz z dotčených zemí přišel v témže období téměř o 2 procentní body.

g)   Zaměstnanost

| (109) | Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 12 %. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2009, kdy se zaměstnanost snížila o 8 procentních bodů. To prokazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit nové situaci na trhu.









  Výrobní odvětví Unie | 2007 | 2008 | 2009 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost | 3 052 | 2 978 | 2 752 | 2 694 |
| index | 100 | 98 | 90 | 88 |

(109)

Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 12 %. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2009, kdy se zaměstnanost snížila o 8 procentních bodů. To prokazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit nové situaci na trhu.

Výrobní odvětví Unie

2007

2008

2009

RIP

Zaměstnanost

3 052

2 978

2 752

2 694

index

100

98

90

88

h)   Produktivita

| (110) | Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na plný pracovní úvazek za rok v posuzovaném období kolísala, jelikož se v roce 2008 zvýšila o 2 procentní body, poté v roce 2009 klesla o 5 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření vzrostla o 6 procentních bodů.









  Výrobní odvětví Unie | 2007 | 2008 | 2009 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita | 59,9 | 61,3 | 57,9 | 61,4 |
| index | 100 | 102 | 97 | 103 |

(110)

Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na plný pracovní úvazek za rok v posuzovaném období kolísala, jelikož se v roce 2008 zvýšila o 2 procentní body, poté v roce 2009 klesla o 5 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření vzrostla o 6 procentních bodů.

Výrobní odvětví Unie

2007

2008

2009

RIP

Produktivita

59,9

61,3

57,9

61,4

index

100

102

97

103

i)   Velikost dumpingového rozpětí

| (111) | Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, která byla vysoká, nelze tento dopad vzhledem k celkovému objemu dovozu z dotčených zemí a existenci antidumpingových cel považovat za významný. |
| --- | --- |

(111)

Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, která byla vysoká, nelze tento dopad vzhledem k celkovému objemu dovozu z dotčených zemí a existenci antidumpingových cel považovat za významný.

5.3   Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku

j)   Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu

| (112) | Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostly o 11 %. Ceny až do roku 2009 postupně vzrostly o 16 %, načež v období přezkumného šetření klesly o 5 procentních bodů. Tento cenový vývoj je spojen se skutečností, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přesunout objednávky s vysokou cenou, které byly přijaty před hospodářským poklesem, do roku 2009. Souvisí to rovněž s postupným přechodem výrobního odvětví Unie na ocelová lana a kabely s vyšší cenou, tj. na ocelová lana a kabely s vyšším průměrem.









  Výrobci zařazení do vzorku | 2007 | 2008 | 2009 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v EU (v EUR/t) | 3 219 | 3 492 | 3 720 | 3 560 |
| index | 100 | 108 | 116 | 111 |

(112)

Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostly o 11 %. Ceny až do roku 2009 postupně vzrostly o 16 %, načež v období přezkumného šetření klesly o 5 procentních bodů. Tento cenový vývoj je spojen se skutečností, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přesunout objednávky s vysokou cenou, které byly přijaty před hospodářským poklesem, do roku 2009. Souvisí to rovněž s postupným přechodem výrobního odvětví Unie na ocelová lana a kabely s vyšší cenou, tj. na ocelová lana a kabely s vyšším průměrem.

Výrobci zařazení do vzorku

2007

2008

2009

RIP

Průměrná jednotková prodejní cena v EU (v EUR/t)

3 219

3 492

3 720

3 560

index

100

108

116

111

k)   Mzdy

| (113) | Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek snížila o 12 %. Z níže uvedené tabulky však není možné vyvodit žádný smysluplný závěr, jelikož mzda na zaměstnance byla významně ovlivněna kolísáním směnného kurzu mezi GBP a EUR v posuzovaném období.









  Výrobci zařazení do vzorku | 2007 | 2008 | 2009 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mzdy na plný pracovní úvazek (v EUR) | 55 062 | 50 570 | 46 638 | 48 329 |
| index | 100 | 92 | 85 | 88 |

(113)

Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek snížila o 12 %. Z níže uvedené tabulky však není možné vyvodit žádný smysluplný závěr, jelikož mzda na zaměstnance byla významně ovlivněna kolísáním směnného kurzu mezi GBP a EUR v posuzovaném období.

Výrobci zařazení do vzorku

2007

2008

2009

RIP

Mzdy na plný pracovní úvazek (v EUR)

55 062

50 570

46 638

48 329

index

100

92

85

88

l)   Investice a schopnost získat kapitál

| (114) | Ačkoliv se investice do ocelových lan a kabelů v posuzovaném období snížily o 32 %, byly významné a činily více než 35 milionů EUR. Investice se soustředily především na ocelová lana a kabely s vysokou marží. Výrobci zařazení do vzorku se v posuzovaném období nesetkali s problémy při získávání kapitálu, jelikož investice mohly být obvykle splaceny během několika málo let.









  Výrobci zařazení do vzorku | 2007 | 2008 | 2009 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice
  (v tisících EUR) | 12 331 | 9 038 | 6 283 | 8 406 |
| index | 100 | 73 | 51 | 68 |

(114)

Ačkoliv se investice do ocelových lan a kabelů v posuzovaném období snížily o 32 %, byly významné a činily více než 35 milionů EUR. Investice se soustředily především na ocelová lana a kabely s vysokou marží. Výrobci zařazení do vzorku se v posuzovaném období nesetkali s problémy při získávání kapitálu, jelikož investice mohly být obvykle splaceny během několika málo let.

Výrobci zařazení do vzorku

2007

2008

2009

RIP

Investice

(v tisících EUR)

12 331

9 038

6 283

8 406

index

100

73

51

68

m)   Ziskovost na trhu Unie

| (115) | Výrobcům zařazeným do vzorku se během celého posuzovaného období dařilo dosahovat zisku. Zisky dosažené od roku 2008 do období přezkumného šetření byly vyšší než 5 % cílový zisk stanovený v původním šetření. Výsledky, jichž dosáhli výrobci zařazení do vzorku, vysvětluje především cenový vývoj mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření a trvalá světová poptávka po výrobcích výrobců zařazených do vzorku, jež jim umožnily rozpustit fixní náklady. Pokles ziskovosti v období přezkumného šetření je vysvětlen snížením cen a snížením objemu výroby, jež mělo negativní dopad na výrobní náklady.









  Výrobci zařazení do vzorku | 2007 | 2008 | 2009 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost na trhu Unie (v %) | 3,6 % | 5,7 % | 11,1 % | 6,5 % |
| Index | 100 | 158 | 307 | 179 |

(115)

Výrobcům zařazeným do vzorku se během celého posuzovaného období dařilo dosahovat zisku. Zisky dosažené od roku 2008 do období přezkumného šetření byly vyšší než 5 % cílový zisk stanovený v původním šetření. Výsledky, jichž dosáhli výrobci zařazení do vzorku, vysvětluje především cenový vývoj mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření a trvalá světová poptávka po výrobcích výrobců zařazených do vzorku, jež jim umožnily rozpustit fixní náklady. Pokles ziskovosti v období přezkumného šetření je vysvětlen snížením cen a snížením objemu výroby, jež mělo negativní dopad na výrobní náklady.

Výrobci zařazení do vzorku

2007

2008

2009

RIP

Ziskovost na trhu Unie (v %)

3,6 %

5,7 %

11,1 %

6,5 %

Index

100

158

307

179

n)   Návratnost investic

| (116) | Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v oblasti ocelových lan a kabelů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou ocelových lan a kabelů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti.









  Výrobci zařazení do vzorku | 2007 | 2008 | 2009 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Návratnost investic (v %) | 24,5 % | 45 % | 76,4 % | 69,6 % |
| Index | 100 | 184 | 312 | 284 |

(116)

Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v oblasti ocelových lan a kabelů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou ocelových lan a kabelů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti.

Výrobci zařazení do vzorku

2007

2008

2009

RIP

Návratnost investic (v %)

24,5 %

45 %

76,4 %

69,6 %

Index

100

184

312

284

o)   Peněžní tok

| (117) | Situace v oblasti peněžního toku se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zlepšila a v celém posuzovaném období sledovala výše uvedené tendence zaznamenané u ziskovosti.









  Výrobci zařazení do vzorku | 2007 | 2008 | 2009 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok
  (v tisících EUR) | 20 255 | 38 579 | 60 276 | 45 841 |
| index | 100 | 190 | 298 | 226 |

(117)

Situace v oblasti peněžního toku se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zlepšila a v celém posuzovaném období sledovala výše uvedené tendence zaznamenané u ziskovosti.

Výrobci zařazení do vzorku

2007

2008

2009

RIP

Peněžní tok

(v tisících EUR)

20 255

38 579

60 276

45 841

index

100

190

298

226

p)   Překonání účinků minulého dumpingu

| (118) | Ačkoliv výše zkoumané ukazatele prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo nepříznivě dotčeno hospodářským poklesem, jelikož došlo k snížení objemu prodeje, objemu výroby, zaměstnanosti a investic, naznačují rovněž, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo svá výrobní zařízení tak, aby mohlo lépe čelit novému hospodářskému prostředí a využít příležitostí na trhu EU a na trzích třetích zemí v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokého obchodního rozpětí. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení antidumpingových opatření v roce 1999 dokládá, že opatření jsou účinná a že výrobní odvětví Unie překonalo účinky minulého dumpingu. |
| --- | --- |

(118)

Ačkoliv výše zkoumané ukazatele prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo nepříznivě dotčeno hospodářským poklesem, jelikož došlo k snížení objemu prodeje, objemu výroby, zaměstnanosti a investic, naznačují rovněž, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo svá výrobní zařízení tak, aby mohlo lépe čelit novému hospodářskému prostředí a využít příležitostí na trhu EU a na trzích třetích zemí v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokého obchodního rozpětí. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení antidumpingových opatření v roce 1999 dokládá, že opatření jsou účinná a že výrobní odvětví Unie překonalo účinky minulého dumpingu.

| (119) | Ukrajinská vláda dala najevo, že nerozumí tomu, jak by zrušení antidumpingových cel na dovoz z Ukrajiny mohlo způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, když jeho ukazatelé újmy většinou vykazovaly pozitivní trendy v období hospodářské krize a zvláště mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Avšak tato analýza vycházela z omezeného časového období a nikoliv z celého posuzovaného období. Je třeba uvést, že toto období nepředstavuje celkový trend, který začal v situaci, kdy se ani nedosahovalo cílového zisku, a nakonec jej bylo dosaženo navzdory hospodářské krizi, která měla vliv na výrobní odvětví Unie a jeho ukazatele na konci posuzovaného období. Jak je uvedeno v 112. a 115. bodě odůvodnění, lze celkově pozitivní celkovou situaci výrobního odvětví Unie ve skutečnosti vysvětlit jednak vysokým počtem objednávek ke konci roku 2008, což se promítlo do roku 2009, a jednak nárůstem spotřeby na trzích mimo EU, což přispělo k celkovým pozitivním trendům v případě ukazatelů souvisejících se ziskem. |
| --- | --- |

(119)

Ukrajinská vláda dala najevo, že nerozumí tomu, jak by zrušení antidumpingových cel na dovoz z Ukrajiny mohlo způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, když jeho ukazatelé újmy většinou vykazovaly pozitivní trendy v období hospodářské krize a zvláště mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Avšak tato analýza vycházela z omezeného časového období a nikoliv z celého posuzovaného období. Je třeba uvést, že toto období nepředstavuje celkový trend, který začal v situaci, kdy se ani nedosahovalo cílového zisku, a nakonec jej bylo dosaženo navzdory hospodářské krizi, která měla vliv na výrobní odvětví Unie a jeho ukazatele na konci posuzovaného období. Jak je uvedeno v 112. a 115. bodě odůvodnění, lze celkově pozitivní celkovou situaci výrobního odvětví Unie ve skutečnosti vysvětlit jednak vysokým počtem objednávek ke konci roku 2008, což se promítlo do roku 2009, a jednak nárůstem spotřeby na trzích mimo EU, což přispělo k celkovým pozitivním trendům v případě ukazatelů souvisejících se ziskem.

5.4   Závěr

| (120) | Ačkoliv se spotřeba snížila o 21 %, výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet jeho podíl na trhu, ceny vzrostly o 11 %, zásoby zůstaly na přiměřené úrovni, přičemž objem výroby klesl méně než spotřeba. Pokud jde o ziskovost, výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. |
| --- | --- |

(120)

Ačkoliv se spotřeba snížila o 21 %, výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet jeho podíl na trhu, ceny vzrostly o 11 %, zásoby zůstaly na přiměřené úrovni, přičemž objem výroby klesl méně než spotřeba. Pokud jde o ziskovost, výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.

F.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

| (121) | Jak je objasněno v 55. a 68. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR a na Ukrajině by s využitím dostupných volných kapacit mohli podstatně zvýšit objem vývozu do Unie. K dispozici jsou značné kapacity dosahující více než 500 000 tun, což představuje celou spotřebu v Unii. Je proto pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření proniklo na trh Unie značné množství čínských a ukrajinských ocelových lan a kabelů, dovoz z těchto zemí by opět získal ztracený podíl na trhu, který by se dále zvyšoval. |
| --- | --- |

(121)

Jak je objasněno v 55. a 68. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR a na Ukrajině by s využitím dostupných volných kapacit mohli podstatně zvýšit objem vývozu do Unie. K dispozici jsou značné kapacity dosahující více než 500 000 tun, což představuje celou spotřebu v Unii. Je proto pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření proniklo na trh Unie značné množství čínských a ukrajinských ocelových lan a kabelů, dovoz z těchto zemí by opět získal ztracený podíl na trhu, který by se dále zvyšoval.

| (122) | Jak je zdůrazněno v 88. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že dovozní ceny z ČLR a z Ukrajiny jsou nízké a podbízejí se vůči cenám EU. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány i nadále. V případě Ukrajiny by se ceny (jak je uvedeno v 67. bodě odůvodnění) mohly dokonce dále snížit. Toto cenové chování spolu se schopností vývozců v těchto zemích dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností vyvíjelo tlak na snižování cen na trhu Unie s očekávaným negativním dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Jak je ukázáno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie úzce souvisí s cenovou hladinou na trhu Unie. Je proto pravděpodobné, že pokud by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno rostoucím objemům dovozu z ČLR a Ukrajiny za dumpingové ceny, vedlo by to k zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v původním šetření. Na tomto základě se proto vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny mělo se vší pravděpodobností za následek obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(122)

Jak je zdůrazněno v 88. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že dovozní ceny z ČLR a z Ukrajiny jsou nízké a podbízejí se vůči cenám EU. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány i nadále. V případě Ukrajiny by se ceny (jak je uvedeno v 67. bodě odůvodnění) mohly dokonce dále snížit. Toto cenové chování spolu se schopností vývozců v těchto zemích dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností vyvíjelo tlak na snižování cen na trhu Unie s očekávaným negativním dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Jak je ukázáno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie úzce souvisí s cenovou hladinou na trhu Unie. Je proto pravděpodobné, že pokud by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno rostoucím objemům dovozu z ČLR a Ukrajiny za dumpingové ceny, vedlo by to k zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v původním šetření. Na tomto základě se proto vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny mělo se vší pravděpodobností za následek obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

| (123) | V případě Jižní Afriky se zdá (jak bylo uvedeno v 63. bodě odůvodnění), že volné kapacity jsou omezené. Jak bylo zdůrazněno v 92. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že ceny jihoafrického vývozu do Unie se nepodbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie. Vzhledem k malému objemu vyváženému do Unie, který na trh Unie vstoupil, byly s cenami výrobního odvětví podle jednotlivých typů výrobku srovnány rovněž ceny jihoafrických ocelových lan a kabelů vyvážených na pět hlavních trhů mimo Unii. Rovněž u těchto cen nebylo zjištěno cenové podbízení s ohledem na ceny výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(123)

V případě Jižní Afriky se zdá (jak bylo uvedeno v 63. bodě odůvodnění), že volné kapacity jsou omezené. Jak bylo zdůrazněno v 92. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že ceny jihoafrického vývozu do Unie se nepodbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie. Vzhledem k malému objemu vyváženému do Unie, který na trh Unie vstoupil, byly s cenami výrobního odvětví podle jednotlivých typů výrobku srovnány rovněž ceny jihoafrických ocelových lan a kabelů vyvážených na pět hlavních trhů mimo Unii. Rovněž u těchto cen nebylo zjištěno cenové podbízení s ohledem na ceny výrobního odvětví Unie.

| (124) | Vzhledem k omezeným volným kapacitám a neexistenci cenového podbízení se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Jižní Afriky se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(124)

Vzhledem k omezeným volným kapacitám a neexistenci cenového podbízení se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Jižní Afriky se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

G.   ZÁJEM UNIE

1.   Úvod

| (125) | V souladu s článkem 21 základního nařízení se zjišťovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR a Ukrajině nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany. |
| --- | --- |

(125)

V souladu s článkem 21 základního nařízení se zjišťovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR a Ukrajině nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.

| (126) | Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření uložených na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(126)

Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření uložených na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny v zájmu Unie.

2.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (127) | Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána v posuzovaném období. Zejména skutečnost, že si výrobní odvětví Unie udrželo v průběhu posuzovaného období svůj podíl na trhu, ostře kontrastuje se situací v době před uložením opatření v roce 1999. Podotýká se rovněž, že se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření ziskovost výrobního odvětví Unie zlepšila. Dále se připomíná, že bylo zjištěno obcházení opatření dovozem z Maroka, Moldavska a Jižní Koreje. Pokud by nedošlo k tomuto vývoji, mohla být situace výrobního odvětví Unie ještě příznivější. |
| --- | --- |

(127)

Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána v posuzovaném období. Zejména skutečnost, že si výrobní odvětví Unie udrželo v průběhu posuzovaného období svůj podíl na trhu, ostře kontrastuje se situací v době před uložením opatření v roce 1999. Podotýká se rovněž, že se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření ziskovost výrobního odvětví Unie zlepšila. Dále se připomíná, že bylo zjištěno obcházení opatření dovozem z Maroka, Moldavska a Jižní Koreje. Pokud by nedošlo k tomuto vývoji, mohla být situace výrobního odvětví Unie ještě příznivější.

| (128) | Lze rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít z opatření i nadále prospěch, budou-li zachována. Pokud by opatření uložená na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny nebyla zachována, je pravděpodobné, že by vyšší dovoz z těchto zemí za dumpingové ceny opět začal způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu a jeho finanční situace by se zhoršila. |
| --- | --- |

(128)

Lze rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít z opatření i nadále prospěch, budou-li zachována. Pokud by opatření uložená na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny nebyla zachována, je pravděpodobné, že by vyšší dovoz z těchto zemí za dumpingové ceny opět začal způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu a jeho finanční situace by se zhoršila.

3.   Zájem dovozců

| (129) | Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření významný. Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli a v tomto řízení plně spolupracovali dva dovozci. Tito dovozci uvedli, že opatření tlačí ceny nahoru. Při šetření však bylo zjištěno, že existují jiné zdroje dodávek a že ceny dovozu z ostatních zemí jsou na podobných úrovních jako ceny dovozu z ČLR. |
| --- | --- |

(129)

Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření významný. Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli a v tomto řízení plně spolupracovali dva dovozci. Tito dovozci uvedli, že opatření tlačí ceny nahoru. Při šetření však bylo zjištěno, že existují jiné zdroje dodávek a že ceny dovozu z ostatních zemí jsou na podobných úrovních jako ceny dovozu z ČLR.

| (130) | Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že stávající platná opatření neměla významný negativní dopad na jejich finanční situaci a že zachování opatření nebude mít na dovozce nepatřičný nepříznivý vliv. |
| --- | --- |

(130)

Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že stávající platná opatření neměla významný negativní dopad na jejich finanční situaci a že zachování opatření nebude mít na dovozce nepatřičný nepříznivý vliv.

4.   Zájem uživatelů

| (131) | Ocelová lana a kabely mají široké použití, a mohlo být tudíž dotčeno velké množství uživatelských výrobních odvětví, například rybolov, námořnictví / lodní doprava, ropný a plynárenský průmysl, důlní průmysl, lesnictví, letecká doprava, strojírenství, stavebnictví, zdviže. Výše uvedený seznam uživatelských výrobních odvětví je pouze orientační. |
| --- | --- |

(131)

Ocelová lana a kabely mají široké použití, a mohlo být tudíž dotčeno velké množství uživatelských výrobních odvětví, například rybolov, námořnictví / lodní doprava, ropný a plynárenský průmysl, důlní průmysl, lesnictví, letecká doprava, strojírenství, stavebnictví, zdviže. Výše uvedený seznam uživatelských výrobních odvětví je pouze orientační.

| (132) | Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům. Jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, v tomto řízení spolupracoval pouze jeden uživatel. Tento uživatel uvedl, že se ho existence opatření nedotkla, jelikož byly k dispozici jiné zdroje dodávek a ocelová lana a kabely nepředstavovaly významnou část jeho výrobních nákladů. V této souvislosti se dospělo k závěru, že vzhledem k zanedbatelnému vlivu ceny ocelových lan a kabelů na uživatelská výrobní odvětví a dostupnosti jiných zdrojů dodávek nebudou mít platná opatření na uživatelská výrobní odvětví významný dopad. |
| --- | --- |

(132)

Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům. Jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, v tomto řízení spolupracoval pouze jeden uživatel. Tento uživatel uvedl, že se ho existence opatření nedotkla, jelikož byly k dispozici jiné zdroje dodávek a ocelová lana a kabely nepředstavovaly významnou část jeho výrobních nákladů. V této souvislosti se dospělo k závěru, že vzhledem k zanedbatelnému vlivu ceny ocelových lan a kabelů na uživatelská výrobní odvětví a dostupnosti jiných zdrojů dodávek nebudou mít platná opatření na uživatelská výrobní odvětví významný dopad.

5.   Závěr ohledně zájmu Unie

| (133) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(133)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.

H.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (134) | Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření, která byla uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Ukrajiny, a jejich zrušení s ohledem na dovoz pocházející z Jižní Afriky. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly změnit výše uvedené závěry. |
| --- | --- |

(134)

Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření, která byla uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Ukrajiny, a jejich zrušení s ohledem na dovoz pocházející z Jižní Afriky. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly změnit výše uvedené závěry.

| (135) | Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR a z Ukrajiny. Opatření vztahující se na dovoz z Jižní Afriky by měla být naopak zrušena. |
| --- | --- |

(135)

Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR a z Ukrajiny. Opatření vztahující se na dovoz z Jižní Afriky by měla být naopak zrušena.

| (136) | Jak je uvedeno ve 2. a 3. bodě odůvodnění, platná antidumpingová cla na dovoz dotčeného výrobku z Ukrajiny a ČLR byla navíc rozšířena na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, Maroka resp. Korejské republiky, bez ohledu na to, zda byl u něj deklarován původ z Moldavska, Maroka nebo Korejské republiky, či nikoli. Zachované antidumpingové clo uložené na dovoz dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 2. bodě odůvodnění, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, Maroka a Korejské republiky, bez ohledu na to, zda byl u něj deklarován původ z Moldavska, Maroka nebo Korejské republiky, či nikoli. Vyvážející výrobce v Maroku, který byl osvobozen od opatření, jež byla rozšířena nařízením (ES) č. 1886/2004, by měl být osvobozen i od opatření uložených tímto nařízením. Od opatření uložených tímto nařízením by mělo být osvobozeno rovněž jedenáct vyvážejících výrobců v Jižní Koreji, kteří byli osvobození od opatření, jež byla rozšířena prováděcím nařízením (ES) č. 400/2010, |
| --- | --- |

(136)

Jak je uvedeno ve 2. a 3. bodě odůvodnění, platná antidumpingová cla na dovoz dotčeného výrobku z Ukrajiny a ČLR byla navíc rozšířena na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, Maroka resp. Korejské republiky, bez ohledu na to, zda byl u něj deklarován původ z Moldavska, Maroka nebo Korejské republiky, či nikoli. Zachované antidumpingové clo uložené na dovoz dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 2. bodě odůvodnění, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, Maroka a Korejské republiky, bez ohledu na to, zda byl u něj deklarován původ z Moldavska, Maroka nebo Korejské republiky, či nikoli. Vyvážející výrobce v Maroku, který byl osvobozen od opatření, jež byla rozšířena nařízením (ES) č. 1886/2004, by měl být osvobozen i od opatření uložených tímto nařízením. Od opatření uložených tímto nařízením by mělo být osvobozeno rovněž jedenáct vyvážejících výrobců v Jižní Koreji, kteří byli osvobození od opatření, jež byla rozšířena prováděcím nařízením (ES) č. 400/2010,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (kódy TARIC 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 a 7312109819), pocházejících z Čínské lidové republiky a z Ukrajiny.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí pro výrobek popsaný v odstavci 1 a pocházející z Čínské lidové republiky 60,4 %.

3.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí pro výrobek popsaný v odstavci 1 a pocházející z Ukrajiny 51,8 %.

4.   Konečné antidumpingové clo použitelné na dovoz pocházející z Čínské republiky, jak je stanoveno v odstavci 2, se rozšiřuje na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Maroka či nikoli (kódy TARIC 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 a 7312109812), vyjma ocelových lan a kabelů vyráběných společností Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Morocco (doplňkový kód TARIC A567), a na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Korejské republiky či nikoli (kódy TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 a 7312109813), vyjma ocelových lan a kabelů vyráběných níže uvedenými společnostmi:

| Země | Společnost | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Korejská republika | Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872 | A969 |
| Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969 |

Země

Společnost

Doplňkový kód TARIC

Korejská republika

Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

A969

5.   Konečné antidumpingové clo použitelné na dovoz pocházející z Ukrajiny, jak je stanoveno v odstavci 3, se rozšiřuje na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Moldavska či nikoli (kódy TARIC 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 a 7312109811.

6.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

7.   Přezkumné řízení týkající se dovozu ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, pocházejících z Jižní Afriky, v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98, se zastavuje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 27. ledna 2012.

Za Radu

předseda

N. WAMMEN

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. L 217, 17.8.1999, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 211, 4.8.2001, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 285, 31.10.2007, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 120, 24.4.2004, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 328, 30.10.2004, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 299, 16.11.2005, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 117, 11.5.2010, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. C 309, 13.11.2010, s. 6.

9

(10)  Úř. věst. C 311, 16.11.2010, s. 16.

10

(11)  Věc T-369/08, European Wire Rope Importers Association (EWRIA) a další v. Evropská komise [2010], bod 76 a další.

11

European Wire Rope Importers Association (EWRIA) a další v. Evropská komise

(12)  Úř. věst. L 211, 4.8.2001, s. 1.

12

---

| 9.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 36/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 36/17

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 103/2012

ze dne 7. února 2012

o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

| (2) | Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

| (3) | Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky. |
| --- | --- |

(3)

Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

| (4) | Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2). |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2).

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.

Článek 2

Závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, které nejsou v souladu s tímto nařízením, lze nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. února 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

Algirdas ŠEMETA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

| Popis zboží | Zařazení
  (kód KN) | Odůvodnění |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Velkoplošná modulární obrazovka (tzv. „LED stěna“) sestávající z několika modulů tvořených displeji, z nichž každý má rozměr přibližně 38 × 38 × 9 cm.
  Každý displej je složen z červených, zelených a modrých diod vyzařujících světlo, má rozlišení 16 × 16 pixelů, rozteč bodů 24 mm, jas 2 000 cd/m2 a obnovovací frekvenci více než 300 Hz. Obsahují rovněž řídící elektroniku.
  Obrazovka je předkládána společně se systémem pro zpracování dat obsahujícím:






  — | videoprocesor, který přijímá různé vstupní signály (např. CVBS, Y/C, YUV/RGB, (HD-)SDI nebo DVI) a umožňuje škálovat obraz/videozáznam na celou plochu obrazovky, a |

Popis zboží

Zařazení

(kód KN)

Odůvodnění

(1)

(2)

(3)

Velkoplošná modulární obrazovka (tzv. „LED stěna“) sestávající z několika modulů tvořených displeji, z nichž každý má rozměr přibližně 38 × 38 × 9 cm.

Každý displej je složen z červených, zelených a modrých diod vyzařujících světlo, má rozlišení 16 × 16 pixelů, rozteč bodů 24 mm, jas 2 000 cd/m2 a obnovovací frekvenci více než 300 Hz. Obsahují rovněž řídící elektroniku.

Obrazovka je předkládána společně se systémem pro zpracování dat obsahujícím:

—

videoprocesor, který přijímá různé vstupní signály (např. CVBS, Y/C, YUV/RGB, (HD-)SDI nebo DVI) a umožňuje škálovat obraz/videozáznam na celou plochu obrazovky, a

| — | signální procesor, který umožňuje mapování pixelů vstupního signálu na obrazovku. |
| --- | --- |

—

signální procesor, který umožňuje mapování pixelů vstupního signálu na obrazovku.

Signální procesor zašle pomocí optických kabelů zpracovaný signál do rozdělovače. Rozdělovač pak rozešle data na jednotlivé displeje obrazovky.

Obrazovka není určena pro pohled zblízka. Používá se při sportovních nebo zábavních událostech, v maloobchodní reklamě atd.

8528 59 80

Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, poznámce 4 ke třídě XVI a na znění kódů KN 8528, 8528 59 a 8528 59 80.

Modulární obrazovka a systém pro zpracování obrazu se považují za funkční jednotku ve smyslu poznámky 4 ke třídě XVI, jelikož představují jednotlivé komponenty, vzájemně propojené elektrickými kabely nebo jinými zařízeními a určené k tomu, aby společně plnily jasně definovanou funkci.

Jednotka je schopná přehrávat obraz z různých zdrojů, což je individuální funkce definovaná v čísle 8528.

Vzhledem k tomu, že je jednotka schopná přehrávat různé druhy obrazu, nemůže být považována za elektrický přístroj pro signalizační účely pomocí vizuálního návěští. Zařazení do čísla 8531 jako návěstní panel je proto vyloučeno (viz rovněž vysvětlivky k HS k číslu 8531, písmeno D)).

Jednotku je tedy nutné zařadit do kódu KN 8528 59 80 mezi ostatní barevné monitory.

---

| 9.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 36/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 36/19

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 104/2012

ze dne 7. února 2012

o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

| (2) | Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

| (3) | Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky. |
| --- | --- |

(3)

Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

| (4) | Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2). |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2).

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.

Článek 2

Závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, které nejsou v souladu s tímto nařízením, lze nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení (EHS) č. 2913/92.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. února 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

Algirdas ŠEMETA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

| Popis zboží | Zařazení
  (kód KN) | Odůvodnění |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Takzvaná „souprava jízdního kola“ sestávající z těchto součástí:






  a) | rámu, |

Popis zboží

Zařazení

(kód KN)

Odůvodnění

(1)

(2)

(3)

Takzvaná „souprava jízdního kola“ sestávající z těchto součástí:

a)

rámu,

| b) | přední vidlice a |
| --- | --- |

b)

přední vidlice a

| c) | dvou ráfků. |
| --- | --- |

c)

dvou ráfků.

Součásti se předkládají k celnímu odbavení současně, ale jsou zabaleny zvlášť.

| (a) | 8714 91 10 |
| --- | --- |

(a)

| (b) | 8714 91 30 |
| --- | --- |

(b)

| (c) | 8714 92 10 |
| --- | --- |

(c)

Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury a na znění kódů KN 8714, 8714 91, 8714 91 10 a 8714 91 30, a 8714 92 a 8714 92 10.

Vzhledem k tomu, že součásti sestavené dohromady nemají podstatný charakter kompletního jízdního kola, je zařazení do položky 8712 00 jako neúplné jízdní kolo na základě všeobecného pravidla pro výklad 2 a) vyloučeno (viz také vysvětlivky ke KN k položce 8712 00).

Vzhledem k tomu, že součásti nejsou zabaleny společně, je jejich zařazení jako zboží v soupravách v balení pro maloobchodní prodej ve smyslu všeobecného pravidla pro výklad 3 b) vyloučeno. Součásti musí být proto zařazeny samostatně.

Rám je tedy nutno zařadit do kódu KN 8714 91 10, přední vidlici do kódu KN 8714 91 30 a ráfky do kódu KN 8714 92 10.

---

| 9.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 36/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 36/21

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 105/2012

ze dne 7. února 2012

o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

| (2) | Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

| (3) | Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky. |
| --- | --- |

(3)

Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. února 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

Algirdas ŠEMETA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

| Popis zboží | Zařazení
  (kód KN) | Odůvodnění |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Multifunkční stroj o rozměrech přibližně 62 × 76 × 98 cm a hmotnosti přibližně 153 kg sestávající ze skeneru a elektrostatického tiskového ústrojí.
  Je vybaven automatickým podavačem na 150 listů pro kopírování oboustranných originálů, dvěma zásobníky pro podávání papíru, ovládacím panelem, pamětí RAM 2,5 GB a zabudovaným pevným diskem 80 GB. Dále je vybaven rozhraními Ethernet, WLAN a USB.
  Stroj může vykonávat tyto funkce:






  — | skenování, |

Popis zboží

Zařazení

(kód KN)

Odůvodnění

(1)

(2)

(3)

Multifunkční stroj o rozměrech přibližně 62 × 76 × 98 cm a hmotnosti přibližně 153 kg sestávající ze skeneru a elektrostatického tiskového ústrojí.

Je vybaven automatickým podavačem na 150 listů pro kopírování oboustranných originálů, dvěma zásobníky pro podávání papíru, ovládacím panelem, pamětí RAM 2,5 GB a zabudovaným pevným diskem 80 GB. Dále je vybaven rozhraními Ethernet, WLAN a USB.

Stroj může vykonávat tyto funkce:

—

skenování,

| — | tisk a |
| --- | --- |

—

tisk a

| — | digitální kopírování. |
| --- | --- |

—

digitální kopírování.

Stroj může rovněž odesílat naskenované dokumenty přes internet (tzv. „internetový fax“).

Stroj je schopen okopírovat až 51 stran formátu A4 za minutu. Může také zmenšovat nebo zvětšovat snímky, které skenuje (zoom 25 – 400 %). Rychlost skenování je 70 snímků za minutu.

Má rozlišení tisku 1 200 × 1 200 dpi pouze pro text a 600 × 600 dpi pro obrázky. Rozlišení kopírování je 600 × 600 dpi.

Stroj může fungovat buď samostatně jako kopírka tak, že naskenuje originál a vytiskne kopie pomocí elektrostatického tiskového ústrojí, nebo při připojení k síti nebo k zařízení pro automatizované zpracování dat jako tiskárna, skener a internetový fax.

8443 31 80

Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury a na znění kódů KN 8443, 8443 31 a 8443 31 80.

Vzhledem k jeho charakteristikám nelze žádnou z funkcí stroje považovat za hlavní, a proto je zařazení do podpoložky KN 8443 31 20 vyloučeno. Rychlost reprodukce, rychlost skenování, přítomnost automatického podavače stránek, počet zásobníků pro podávání papíru, ovládací panel a funkce zvětšování a zmenšování nepostačují k tomu, aby bylo možno považovat digitální kopírování za hlavní funkci.

Rychlost reprodukce je vlastně stejná pro kopírování i pro tisk, protože je závislá na tiskovém ústrojí, které se používá pro obě funkce. Zásobníky pro podávání papíru slouží také jak pro tisk, tak pro kopírování. Rychlost skenování se týká jak skenování, tak kopírování. Automatický podavač stránek a ovládací panel se používají stejně tak ke kopírování jako ke skenování a faxování přes internet. Přítomnost funkce zvětšování a zmenšování, která se týká zejména kopírování, nepostačuje k tomu, aby bylo kopírování možno pokládat za hlavní funkci.

Kromě toho schopnost stroje připojit se k zařízení pro automatizované zpracování dat (ADP) nebo k síti je důležitou charakteristikou, protože umožňuje tisk ze zařízení ADP a skenování dokumentů do tohoto zařízení a jejich zasílání přes internet.

Stroj je tedy nutno zařadit do kódu KN 8443 31 80 jako ostatní stroje, které umožňují dvě nebo více z funkcí tisk, kopírování nebo telefaxový přenos, nevykonávající digitální kopírování jako svou hlavní funkci.

---

| 9.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 36/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 36/23

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 106/2012

ze dne 7. února 2012

o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

| (2) | Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

| (3) | Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky. |
| --- | --- |

(3)

Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

| (4) | Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2). |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2).

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.

Článek 2

Závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, které nejsou v souladu s tímto nařízením, lze nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení (EHS) č. 2913/92.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. února 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

Algirdas ŠEMETA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

| Popis zboží | Zařazení
  (kód KN) | Odůvodnění |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Kovové zařízení ve tvaru disku o průměru přibližně 8 cm a tloušťce 2 cm (tzv. „otočný nastavovač polohy sedadla“).
  Zařízení má nerovný povrch se středovým otvorem pro sloupek a tvoří je tyto součásti:






  — | vedoucí deska, |

Popis zboží

Zařazení

(kód KN)

Odůvodnění

(1)

(2)

(3)

Kovové zařízení ve tvaru disku o průměru přibližně 8 cm a tloušťce 2 cm (tzv. „otočný nastavovač polohy sedadla“).

Zařízení má nerovný povrch se středovým otvorem pro sloupek a tvoří je tyto součásti:

—

vedoucí deska,

| — | spirálová pružina, |
| --- | --- |

—

spirálová pružina,

| — | kloubová vačka, |
| --- | --- |

—

kloubová vačka,

| — | posuvná vačka, |
| --- | --- |

—

posuvná vačka,

| — | dvě posuvné západky, |
| --- | --- |

—

dvě posuvné západky,

| — | západkové ústrojí a |
| --- | --- |

—

západkové ústrojí a

| — | otočná deska. |
| --- | --- |

—

otočná deska.

Je součástí nastavovacích mechanismů u sedadel v motorových vozidlech.

Zařízení se používá k přizpůsobení úhlu opěradla sedadla dle potřeb řidiče i cestujících a přispívá ke stabilitě sedadla.

(1) Viz obrázek

9401 90 80

Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury a na znění kódů KN 9401, 9401 90 a 9401 90 80.

Vzhledem k jeho znakům, zejména jeho přesné mechanické konstrukci s několika různými součástmi, je zařízení konkrétně určeno k tomu, aby tvořilo základní součást nastavovacího mechanismu u sedadla motorového vozidla. Zařazení jako úchytky, kování a podobné výrobky z obecných kovů do čísla 8302 je tudíž vyloučeno (viz vysvětlivky HS k číslu 8302, první odstavec).

Zařízení se tudíž považuje za součást nastavovacího mechanismu u sedadla motorového vozidla.

Zařízení je tudíž třeba zařadit do kódu KN 9401 90 80 jako ostatní součásti sedadel používaných v motorových vozidlech.

Image

---

(1)  Obrázek slouží pouze pro informaci.

---

| 9.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 36/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 36/25

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 107/2012

ze dne 8. února 2012,

kterým se mění příloha nařízení (EU) č. 37/2010 o farmakologicky účinných látkách a jejich klasifikaci podle maximálních limitů reziduí v potravinách živočišného původu, pokud jde o látku oktenidin dihydrochlorid

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 470/2009 ze dne 6. května 2009, kterým se stanoví postupy Společenství pro stanovení limitů reziduí farmakologicky účinných látek v potravinách živočišného původu, kterým se zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 2377/90 a kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (1), a zejména na článek 14 ve spojení s článkem 17 uvedeného nařízení,

s ohledem na stanovisko Evropské agentury pro léčivé přípravky vyjádřené Výborem pro veterinární léčivé přípravky,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Maximální limit reziduí farmakologicky účinných látek určených k použití v Unii ve veterinárních léčivých přípravcích pro zvířata určená k produkci potravin nebo v biocidních přípravcích používaných v chovu zvířat by měl být stanoven podle nařízení (ES) č. 470/2009. |
| --- | --- |

(1)

Maximální limit reziduí farmakologicky účinných látek určených k použití v Unii ve veterinárních léčivých přípravcích pro zvířata určená k produkci potravin nebo v biocidních přípravcích používaných v chovu zvířat by měl být stanoven podle nařízení (ES) č. 470/2009.

| (2) | Farmakologicky účinné látky a jejich klasifikace podle maximálních limitů reziduí v potravinách živočišného původu jsou uvedeny v příloze nařízení Komise (EU) č. 37/2010 ze dne 22. prosince 2009 o farmakologicky účinných látkách a jejich klasifikaci podle maximálních limitů reziduí v potravinách živočišného původu (2). |
| --- | --- |

(2)

Farmakologicky účinné látky a jejich klasifikace podle maximálních limitů reziduí v potravinách živočišného původu jsou uvedeny v příloze nařízení Komise (EU) č. 37/2010 ze dne 22. prosince 2009 o farmakologicky účinných látkách a jejich klasifikaci podle maximálních limitů reziduí v potravinách živočišného původu (2).

| (3) | Evropské agentuře pro léčivé přípravky byla předložena žádost o stanovení maximálních limitů reziduí (dále jen „MRL“) pro látku oktenidin dihydrochlorid pro kožní podání u všech druhů savců určených k produkci potravin. |
| --- | --- |

(3)

Evropské agentuře pro léčivé přípravky byla předložena žádost o stanovení maximálních limitů reziduí (dále jen „MRL“) pro látku oktenidin dihydrochlorid pro kožní podání u všech druhů savců určených k produkci potravin.

| (4) | Výbor pro veterinární léčivé přípravky doporučil, že není nutné stanovit MRL pro oktenidin dihydrochlorid u všech druhů savců určených k produkci potravin, pouze pro kožní podání. |
| --- | --- |

(4)

Výbor pro veterinární léčivé přípravky doporučil, že není nutné stanovit MRL pro oktenidin dihydrochlorid u všech druhů savců určených k produkci potravin, pouze pro kožní podání.

| (5) | Tabulka 1 přílohy nařízení (EU) č. 37/2010 by proto měla být změněna tak, aby zahrnovala látku oktenidin dihydrochlorid pro kožní podání u všech druhů savců určených k produkci potravin. |
| --- | --- |

(5)

Tabulka 1 přílohy nařízení (EU) č. 37/2010 by proto měla být změněna tak, aby zahrnovala látku oktenidin dihydrochlorid pro kožní podání u všech druhů savců určených k produkci potravin.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro veterinární léčivé přípravky, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro veterinární léčivé přípravky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha nařízení (EU) č. 37/2010 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. února 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 152, 16.6.2009, s. 11.

1

(2)  Úř. věst. L 15, 20.1.2010, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

V tabulce 1 přílohy nařízení (EU) č. 37/2010 se v abecedním pořadí vkládá tato látka:

| Farmakologicky účinná(-é) látka(-y) | Indikátorové reziduum | Druh zvířat | MRL | Cílové tkáně | Další ustanovení (podle čl. 14 odst. 7 nařízení (ES) č. 470/2009) | Zařazení podle léčebného účelu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „oktenidin dihydrochlorid | Netýká se této položky. | všechny druhy savců určené k produkci potravin | Není nutné stanovit MRL. | Netýká se této položky. | Pouze pro kožní podání. | antiinfektiva/antiseptika“ |

Farmakologicky účinná(-é) látka(-y)

Indikátorové reziduum

Druh zvířat

MRL

Cílové tkáně

Další ustanovení (podle čl. 14 odst. 7 nařízení (ES) č. 470/2009)

Zařazení podle léčebného účelu

„oktenidin dihydrochlorid

Netýká se této položky.

všechny druhy savců určené k produkci potravin

Není nutné stanovit MRL.

Netýká se této položky.

Pouze pro kožní podání.

antiinfektiva/antiseptika“

---

| 9.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 36/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 36/27

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 108/2012

ze dne 8. února 2012

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. února 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 156,8 |
| MA | 56,6 |
| TN | 76,7 |
| TR | 130,2 |
| ZZ | 105,1 |
| 0707 00 05 | EG | 229,9 |
| JO | 137,5 |
| TR | 174,7 |
| US | 57,6 |
| ZZ | 149,9 |
| 0709 91 00 | EG | 330,9 |
| ZZ | 330,9 |
| 0709 93 10 | MA | 94,6 |
| TR | 141,0 |
| ZZ | 117,8 |
| 0805 10 20 | EG | 50,0 |
| IL | 78,7 |
| MA | 54,6 |
| TN | 53,8 |
| TR | 74,5 |
| ZZ | 62,3 |
| 0805 20 10 | IL | 138,0 |
| MA | 83,0 |
| ZZ | 110,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 60,2 |
| IL | 97,6 |
| JM | 98,5 |
| KR | 94,1 |
| MA | 111,3 |
| TR | 75,1 |
| ZZ | 89,5 |
| 0805 50 10 | EG | 46,1 |
| TR | 54,8 |
| ZZ | 50,5 |
| 0808 10 80 | CA | 130,0 |
| CL | 98,4 |
| CN | 109,0 |
| MA | 59,2 |
| MK | 31,8 |
| US | 145,7 |
| ZZ | 95,7 |
| 0808 30 90 | CL | 141,4 |
| CN | 51,0 |
| US | 120,5 |
| ZA | 105,1 |
| ZZ | 104,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

IL

156,8

MA

56,6

TN

76,7

TR

130,2

ZZ

105,1

0707 00 05

EG

229,9

JO

137,5

TR

174,7

US

57,6

ZZ

149,9

0709 91 00

EG

330,9

ZZ

330,9

0709 93 10

MA

94,6

TR

141,0

ZZ

117,8

0805 10 20

EG

50,0

IL

78,7

MA

54,6

TN

53,8

TR

74,5

ZZ

62,3

0805 20 10

IL

138,0

MA

83,0

ZZ

110,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

60,2

IL

97,6

JM

98,5

KR

94,1

MA

111,3

TR

75,1

ZZ

89,5

0805 50 10

EG

46,1

TR

54,8

ZZ

50,5

0808 10 80

CA

130,0

CL

98,4

CN

109,0

MA

59,2

MK

31,8

US

145,7

ZZ

95,7

0808 30 90

CL

141,4

CN

51,0

US

120,5

ZA

105,1

ZZ

104,5

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 9.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 36/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 36/29

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 7. února 2012

o finančním příspěvku Unie na nouzová opatření pro tlumení vezikulární choroby prasat v Itálii a klasického moru prasat v Litvě v roce 2011

(oznámeno pod číslem K(2012) 577)

(Pouze italské a litevské znění je závazné)

(2012/72/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/470/ES ze dne 25. května 2009 o některých výdajích ve veterinární oblasti (1), a zejména na článek 3 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Vezikulární choroba prasat je infekční virová nákaza prasat narušující obchod a vývoz do třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Vezikulární choroba prasat je infekční virová nákaza prasat narušující obchod a vývoz do třetích zemí.

| (2) | Klasický mor prasat je infekční virová nákaza prasat a divokých prasat narušující obchod uvnitř Unie a vývoz do třetích zemí. |
| --- | --- |

(2)

Klasický mor prasat je infekční virová nákaza prasat a divokých prasat narušující obchod uvnitř Unie a vývoz do třetích zemí.

| (3) | V případě výskytu ohniska vezikulární choroby prasat hrozí, že by se původce nákazy mohl rozšířit do dalších hospodářství s chovem prasat v rámci daného členského státu a prostřednictvím obchodu s živými prasaty nebo produkty z nich také do jiných členských států a třetích zemí. |
| --- | --- |

(3)

V případě výskytu ohniska vezikulární choroby prasat hrozí, že by se původce nákazy mohl rozšířit do dalších hospodářství s chovem prasat v rámci daného členského státu a prostřednictvím obchodu s živými prasaty nebo produkty z nich také do jiných členských států a třetích zemí.

| (4) | V případě výskytu ohniska klasického moru prasat hrozí, že by se původce nákazy mohl rozšířit do dalších hospodářství s chovem prasat v rámci daného členského státu a prostřednictvím obchodu s živými prasaty, produkty z nich, jejich spermatem, vajíčky a embryi také do jiných členských států a třetích zemí. |
| --- | --- |

(4)

V případě výskytu ohniska klasického moru prasat hrozí, že by se původce nákazy mohl rozšířit do dalších hospodářství s chovem prasat v rámci daného členského státu a prostřednictvím obchodu s živými prasaty, produkty z nich, jejich spermatem, vajíčky a embryi také do jiných členských států a třetích zemí.

| (5) | Směrnice Rady 92/119/EHS ze dne 17. prosince 1992, kterou se zavádějí obecná opatření Společenství pro tlumení některých nákaz zvířat a zvláštní opatření týkající se vezikulární choroby prasat (2), stanoví opatření, která mají být členskými státy okamžitě přijata v případě výskytu ohniska této nákazy, aby se zabránilo dalšímu šíření viru. |
| --- | --- |

(5)

Směrnice Rady 92/119/EHS ze dne 17. prosince 1992, kterou se zavádějí obecná opatření Společenství pro tlumení některých nákaz zvířat a zvláštní opatření týkající se vezikulární choroby prasat (2), stanoví opatření, která mají být členskými státy okamžitě přijata v případě výskytu ohniska této nákazy, aby se zabránilo dalšímu šíření viru.

| (6) | Směrnice Rady 2001/89/ES ze dne 23. října 2001 o opatřeních Společenství pro tlumení klasického moru prasat (3) stanoví opatření, která mají být členskými státy okamžitě přijata v případě výskytu ohniska této nákazy, aby se zabránilo dalšímu šíření viru. |
| --- | --- |

(6)

Směrnice Rady 2001/89/ES ze dne 23. října 2001 o opatřeních Společenství pro tlumení klasického moru prasat (3) stanoví opatření, která mají být členskými státy okamžitě přijata v případě výskytu ohniska této nákazy, aby se zabránilo dalšímu šíření viru.

| (7) | Rozhodnutí 2009/470/ES stanoví způsoby finančního přispívání Unie na specifická veterinární opatření zahrnující i nouzová opatření. Podle čl. 3 odst. 2 uvedeného rozhodnutí obdrží členské státy finanční podporu na výdaje spojené s některými opatřeními přijatými pro eradikaci přenosných nákaz uvedených v čl. 3 odst. 1. |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutí 2009/470/ES stanoví způsoby finančního přispívání Unie na specifická veterinární opatření zahrnující i nouzová opatření. Podle čl. 3 odst. 2 uvedeného rozhodnutí obdrží členské státy finanční podporu na výdaje spojené s některými opatřeními přijatými pro eradikaci přenosných nákaz uvedených v čl. 3 odst. 1.

| (8) | V čl. 3 odst. 6 první odrážce rozhodnutí 2009/470/ES jsou stanovena pravidla týkající se procentního podílu výdajů vynaložených členským státem, který lze pokrýt z finančního příspěvku Unie. |
| --- | --- |

(8)

V čl. 3 odst. 6 první odrážce rozhodnutí 2009/470/ES jsou stanovena pravidla týkající se procentního podílu výdajů vynaložených členským státem, který lze pokrýt z finančního příspěvku Unie.

| (9) | Výplata finančního příspěvku Unie na nouzová opatření pro eradikaci přenosných nákaz uvedených v čl. 3 odst. 1 se řídí pravidly stanovenými v nařízení Komise (ES) č. 349/2005 ze dne 28. února 2005, kterým se stanoví pravidla pro financování nouzových opatření a opatření pro tlumení některých chorob zvířat uvedených v rozhodnutí Rady 90/424/EHS (4). |
| --- | --- |

(9)

Výplata finančního příspěvku Unie na nouzová opatření pro eradikaci přenosných nákaz uvedených v čl. 3 odst. 1 se řídí pravidly stanovenými v nařízení Komise (ES) č. 349/2005 ze dne 28. února 2005, kterým se stanoví pravidla pro financování nouzových opatření a opatření pro tlumení některých chorob zvířat uvedených v rozhodnutí Rady 90/424/EHS (4).

| (10) | V roce 2011 se v Itálii vyskytla ohniska vezikulární choroby prasat. Orgány Itálie informovaly Komisi a ostatní členské státy v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat o opatřeních uplatněných v souladu s právními předpisy Unie o ohlašování a eradikaci této nákazy a o jejich výsledcích. |
| --- | --- |

(10)

V roce 2011 se v Itálii vyskytla ohniska vezikulární choroby prasat. Orgány Itálie informovaly Komisi a ostatní členské státy v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat o opatřeních uplatněných v souladu s právními předpisy Unie o ohlašování a eradikaci této nákazy a o jejich výsledcích.

| (11) | V roce 2011 se v Litvě vyskytla ohniska klasického moru prasat. Orgány Litvy informovaly Komisi a ostatní členské státy v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat o opatřeních uplatněných v souladu s právními předpisy Unie o ohlašování a eradikaci této nákazy a o jejich výsledcích. |
| --- | --- |

(11)

V roce 2011 se v Litvě vyskytla ohniska klasického moru prasat. Orgány Litvy informovaly Komisi a ostatní členské státy v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat o opatřeních uplatněných v souladu s právními předpisy Unie o ohlašování a eradikaci této nákazy a o jejich výsledcích.

| (12) | Italské a Litevské orgány proto splnily své technické a správní povinnosti s ohledem na opatření stanovená v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí 2009/470/ES a v článku 6 nařízení (ES) č. 349/2005. |
| --- | --- |

(12)

Italské a Litevské orgány proto splnily své technické a správní povinnosti s ohledem na opatření stanovená v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí 2009/470/ES a v článku 6 nařízení (ES) č. 349/2005.

| (13) | V této fázi nemůže být určena přesná částka finančního příspěvku Unie, jelikož informace o nákladech na odškodnění a na provozní výdaje jsou jen odhady. Vzhledem k tomu, že se jedná o vysokou částku, měla by být v případě Litvy stanovena první splátka. |
| --- | --- |

(13)

V této fázi nemůže být určena přesná částka finančního příspěvku Unie, jelikož informace o nákladech na odškodnění a na provozní výdaje jsou jen odhady. Vzhledem k tomu, že se jedná o vysokou částku, měla by být v případě Litvy stanovena první splátka.

| (14) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(14)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Finanční příspěvek Unie určený Itálii

1.   Itálii bude poskytnut finanční příspěvek Unie na výdaje, které tento členský stát vynaložil na přijetí opatření podle čl. 3 odst. 2 a 6 rozhodnutí 2009/470/ES pro tlumení vezikulární choroby prasat v Itálii v roce 2011.

2.   Výše finančního příspěvku uvedeného v odstavci 1 bude stanovena v pozdějším rozhodnutí přijatém postupem stanoveným v čl. 40 odst. 2 rozhodnutí 2009/470/ES.

Článek 2

Finanční příspěvek Unie určený Litvě

1.   Litvě bude poskytnut finanční příspěvek Unie na výdaje, které tento členský stát vynaložil na přijetí opatření podle čl. 3 odst. 2 a 6 rozhodnutí 2009/470/ES pro tlumení klasického moru prasat v Litvě v roce 2011.

2.   Výše finančního příspěvku uvedeného v odstavci 1 bude stanovena v pozdějším rozhodnutí přijatém postupem stanoveným v čl. 40 odst. 2 rozhodnutí 2009/470/ES.

Článek 3

Stanovení platby

V rámci finančního příspěvku Unie uvedeného v čl. 2 dost. 1 bude Litvě vyplacena první splátka ve výši 700 000,00 EUR.

Článek 4

Určení

Toto rozhodnutí je určeno Italské republice a Litevské republice.

V Bruselu dne 7. února 2012.

Za Komisi

John DALLI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 155, 18.6.2009, s. 30.

1

(2)  Úř. věst. L 62, 15.3.1993, s. 69.

2

(3)  Úř. věst. L 316, 1.12.2001, s. 5.

3

(4)  Úř. věst. L 55, 1.3.2005, s. 12.

4

---

DOPORUČENÍ

| 9.2.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 36/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 36/31

---

DOPORUČENÍ KOMISE

ze dne 6. února 2012

o pokynech k ochraně údajů pro systém včasného varování a reakce

(oznámeno pod číslem K(2012) 568)

(Text s významem pro EHP)

(2012/73/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,

po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2119/98/ES (1) ze dne 24. září 1998 o zřízení sítě epidemiologického dozoru a kontroly přenosných nemocí ve Společenství byla zřízena síť epidemiologického dozoru a kontroly přenosných nemocí ve Společenství a systém včasného varování a reakce (dále jen „SVVR“) pro účely prevence a kontroly těchto nemocí. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2119/98/ES (1) ze dne 24. září 1998 o zřízení sítě epidemiologického dozoru a kontroly přenosných nemocí ve Společenství byla zřízena síť epidemiologického dozoru a kontroly přenosných nemocí ve Společenství a systém včasného varování a reakce (dále jen „SVVR“) pro účely prevence a kontroly těchto nemocí.

| (2) | Ve svém rozhodnutí 2000/57/ES (2) ze dne 22. prosince 1999 o systému včasného varování a reakce pro účely prevence a kontroly přenosných nemocí podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2119/98/ES přijala Komise prováděcí ustanovení k SVVR, která mají prostřednictvím vhodných prostředků zajistit strukturovanou a trvalou komunikaci mezi Komisí a orgány příslušnými pro veřejné zdraví v každém členském státě Evropského hospodářského prostoru, jež odpovídají za volbu opatření, která mohou být nezbytná pro ochranu veřejného zdraví a k zastavení šíření přenosných nemocí (3). |
| --- | --- |

(2)

Ve svém rozhodnutí 2000/57/ES (2) ze dne 22. prosince 1999 o systému včasného varování a reakce pro účely prevence a kontroly přenosných nemocí podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2119/98/ES přijala Komise prováděcí ustanovení k SVVR, která mají prostřednictvím vhodných prostředků zajistit strukturovanou a trvalou komunikaci mezi Komisí a orgány příslušnými pro veřejné zdraví v každém členském státě Evropského hospodářského prostoru, jež odpovídají za volbu opatření, která mohou být nezbytná pro ochranu veřejného zdraví a k zastavení šíření přenosných nemocí (3).

| (3) | Právo na ochranu osobních údajů je uznáno v Listině základních práv Evropské unie, zejména v článku 8 této listiny. |
| --- | --- |

(3)

Právo na ochranu osobních údajů je uznáno v Listině základních práv Evropské unie, zejména v článku 8 této listiny.

| (4) | Při výměně informací mezi členskými státy a mezi členskými státy a Komisí pomocí elektronických prostředků musí být mimoto dodržena pravidla ochrany osobních údajů, která jsou stanovena ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (4) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (5). |
| --- | --- |

(4)

Při výměně informací mezi členskými státy a mezi členskými státy a Komisí pomocí elektronických prostředků musí být mimoto dodržena pravidla ochrany osobních údajů, která jsou stanovena ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (4) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (5).

| (5) | Rozhodnutí Komise 2009/547/ES (6) ze dne 10. července 2009, kterým se mění rozhodnutí 2000/57/ES o systému včasného varování a reakce pro účely prevence a kontroly přenosných nemocí podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2119/98/ES, zavedlo zvláštní ochranná opatření pro výměnu osobních údajů mezi členskými státy v rámci postupů vysledování kontaktů za účelem identifikace nakažených osob a potenciálně ohrožených osob v případě výskytu události spojené s přenosnou nemocí s potenciálním rozsahem na úrovni EU. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí Komise 2009/547/ES (6) ze dne 10. července 2009, kterým se mění rozhodnutí 2000/57/ES o systému včasného varování a reakce pro účely prevence a kontroly přenosných nemocí podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2119/98/ES, zavedlo zvláštní ochranná opatření pro výměnu osobních údajů mezi členskými státy v rámci postupů vysledování kontaktů za účelem identifikace nakažených osob a potenciálně ohrožených osob v případě výskytu události spojené s přenosnou nemocí s potenciálním rozsahem na úrovni EU.

| (6) | Dne 26. dubna 2010 vydal evropský inspektor ochrany údajů (dále jen „EIOÚ“) stanovisko k předběžné kontrole (7), v němž požádal o objasnění povinností různých subjektů účastnících se SVVR a o náležité řešení možného ohrožení základních práv v důsledku zpracovávání údajů k vysledování kontaktů ve větším měřítku v případě hrozeb velkých pandemií, které se vyskytnou v budoucnu. |
| --- | --- |

(6)

Dne 26. dubna 2010 vydal evropský inspektor ochrany údajů (dále jen „EIOÚ“) stanovisko k předběžné kontrole (7), v němž požádal o objasnění povinností různých subjektů účastnících se SVVR a o náležité řešení možného ohrožení základních práv v důsledku zpracovávání údajů k vysledování kontaktů ve větším měřítku v případě hrozeb velkých pandemií, které se vyskytnou v budoucnu.

| (7) | S přihlédnutím k doporučením, která evropský inspektor údajů uvedl ve svém stanovisku, vypracovala Komise soubor pokynů k ochraně údajů pro SVVR, jež by měly pomoci objasnit příslušné role, úkoly a povinnosti jednotlivých účastníků systému a tímto způsobem zaručit účinné dodržování výše uvedených pravidel ochrany údajů a zajistit poskytování jednoznačných informací subjektům údajů a snadno dostupné mechanismy pro uplatňování jejich práv, |
| --- | --- |

(7)

S přihlédnutím k doporučením, která evropský inspektor údajů uvedl ve svém stanovisku, vypracovala Komise soubor pokynů k ochraně údajů pro SVVR, jež by měly pomoci objasnit příslušné role, úkoly a povinnosti jednotlivých účastníků systému a tímto způsobem zaručit účinné dodržování výše uvedených pravidel ochrany údajů a zajistit poskytování jednoznačných informací subjektům údajů a snadno dostupné mechanismy pro uplatňování jejich práv,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

| 1. | Členské státy by měly uživatele SVVR upozornit na pokyny uvedené v příloze tohoto doporučení. |
| --- | --- |

1.

Členské státy by měly uživatele SVVR upozornit na pokyny uvedené v příloze tohoto doporučení.

| 2. | Vnitrostátní orgány příslušné pro SVVR je nutno vybízet k navázání kontaktů s vnitrostátními orgány pro ochranu údajů za účelem poskytnutí vodítka a pomoci ohledně co nejlepšího uplatňování těchto pokynů na základě vnitrostátního práva. |
| --- | --- |

2.

Vnitrostátní orgány příslušné pro SVVR je nutno vybízet k navázání kontaktů s vnitrostátními orgány pro ochranu údajů za účelem poskytnutí vodítka a pomoci ohledně co nejlepšího uplatňování těchto pokynů na základě vnitrostátního práva.

| 3. | Členským státům se doporučuje, aby Evropské komisi poskytly zpětnou vazbu ohledně uplatňování pokynů uvedených v příloze, a to nejpozději do dvou let od přijetí tohoto doporučení. O této zpětné vazbě bude informován EIOÚ a Komise ji vezme v úvahu při posuzování úrovně ochrany údajů v SVVR a rovněž obsahu a včasnosti případných budoucích opatření, včetně možného přijetí právního nástroje. |
| --- | --- |

3.

Členským státům se doporučuje, aby Evropské komisi poskytly zpětnou vazbu ohledně uplatňování pokynů uvedených v příloze, a to nejpozději do dvou let od přijetí tohoto doporučení. O této zpětné vazbě bude informován EIOÚ a Komise ji vezme v úvahu při posuzování úrovně ochrany údajů v SVVR a rovněž obsahu a včasnosti případných budoucích opatření, včetně možného přijetí právního nástroje.

| 4. | Toto doporučení je určeno členským státům. |
| --- | --- |

4.

Toto doporučení je určeno členským státům.

V Bruselu dne 6. února 2012.

Za Komisi

John DALLI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 268, 3.10.1998, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 21, 26.1.2000, s. 32.

2

(3)  Systém včasného varování a reakce je vyhrazen pro oznamování stanovených hrozeb pro veřejné zdraví („událostí“), jak jsou vymezeny v příloze I rozhodnutí 2000/57/ES, orgány příslušnými pro veřejné zdraví v jednotlivých členských státech.

3

(4)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

4

(5)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

5

(6)  (Úř. věst. L 181, 14.7.2009, s. 57.

6

(7)  Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k předběžné kontrole ze dne 26. dubna 2010 týkající se systému včasného varování a reakce, jenž byl Evropskou komisí oznámen dne 18. února 2009 (věc C 2009-0137). Stanovisko je zveřejněno na internetových stránkách EIOÚ na adrese: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Supervision/Priorchecks/Opinions/2010/10-04-26_EWRS_EN.pdf

7

---

PŘÍLOHA

POKYNY K OCHRANĚ ÚDAJŮ PRO SYSTÉM VČASNÉHO VAROVÁNÍ A REAKCE (SVVR)

1.   ÚVOD

SVVR je internetová aplikace, kterou navrhla Evropská komise ve spolupráci s členskými státy za účelem zajištění strukturované a trvalé komunikace mezi Komisí a orgány příslušnými pro veřejné zdraví v členských státech EHP, jež odpovídají za volbu opatření k ochraně veřejného zdraví. Od roku 2005 je k SVVR připojeno rovněž Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (dále jen „ECDC“), agentura EU (1).

Spolupráce mezi vnitrostátními zdravotnickými orgány je zásadní pro zvýšení schopnosti členských států předcházet možnému šíření přenosných nemocí v EU a rovněž jejich připravenosti reagovat koordinovaně a včas na události způsobené přenosnými nemocemi, které ohrožují nebo mohou ohrožovat veřejné zdraví.

Předchozí výskyty SARS, pandemie chřipky A(H1N1) a dalších přenosných nemocí jednoznačně prokázaly, jak se mohou dříve neznámé nemoci rychle šířit a vést k vysoké úmrtnosti a nemocnosti. Rychlé cestování a celosvětový obchod usnadňují přenos přenosných nemocí, jež neuznávají hranice jednotlivých států. Ke kontrole těchto nepředvídaných událostí a zabránění velmi nepříznivému vývoji je nezbytné včasné zjištění a účinná komunikace a koordinace na evropské a mezinárodní úrovni.

SVVR byl navržen jako ústřední mechanismus, který členským státům umožňuje včas a bezpečně zasílat upozornění, sdílet informace a koordinovat jejich reakce ve vztahu k událostem, jež pro EU představují možnou zdravotní hrozbu.

2.   OBLAST PŮSOBNOSTI A CÍLE POKYNŮ

Správa a používání SVVR může zahrnovat výměnu osobních údajů ve zvláštních případech, kdy to umožňují příslušné právní nástroje (pokud jde o právní důvody výměny osobních údajů v SVVR, viz oddíl 4).

Výměny osobních údajů mezi orgány příslušnými pro veřejné zdraví v členských státech musí dodržovat pravidla ochrany osobních údajů stanovená ve vnitrostátních právních předpisech provádějících směrnici 95/46/ES o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů.

Jelikož uživatelé SVVR nejsou odborníky v oblasti ochrany údajů a nemusí si být vždy dostatečně vědomi požadavků týkajících se ochrany údajů, jež jsou uloženy právními předpisy, je vhodné poskytnout uživatelům SVVR pokyny, v nichž je uživatelsky přívětivým a snadno srozumitelným způsobem objasněno fungování SVVR z hlediska ochrany údajů. Cílem pokynů je rovněž zvýšení informovanosti a prosazování osvědčených postupů a konzistentního a jednotného přístupu k dodržování pravidel ochrany údajů u uživatelů SVVR v členských státech.

Je však nutno podotknout, že tyto pokyny nemají poskytnout ucelený přezkum všech otázek ochrany údajů v souvislosti se SVVR. Další vodítko a pomoc je možno získat od orgánů pro ochranu údajů v členských státech. Uživatelé SVVR se zejména důrazně vybízejí, aby si od svých příslušných orgánů pro ochranu údajů vyžádali doporučení ohledně co nejlepšího způsobu uplatňování těchto pokynů na vnitrostátní úrovni s cílem zajistit, aby byly plně dodrženy zvláštní požadavky na ochranu údajů specifické pro danou zemi. Seznam orgánů pro ochranu údajů a jejich kontaktní údaje jsou k dispozici na adrese:

http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/nationalcomm/index_en.htm

Je třeba rovněž zdůraznit, že tyto pokyny nepředstavují závazný výklad práva EU v oblasti ochrany údajů, jelikož v institucionálním systému Unie je výklad práva EU svěřen výhradně Soudnímu dvoru.

3.   POUŽITELNÉ PRÁVO A DOHLED

Určení použitelného práva závisí na tom, kdo je uživatelem SVVR. Zpracování osobních údajů Komisí a ECDC v rámci správy a provozování systému (v míře objasněné v následujících oddílech) je upraveno nařízením (ES) č. 45/2001.

Pokud jde o zpracovávání osobních údajů vnitrostátními orgány příslušnými pro SVVR, použitelným právem jsou příslušné vnitrostátní právní předpisy o ochraně údajů, které provádějí směrnici 95/46/ES. Je nutno podotknout, že tato směrnice ponechává členským státům určitý manévrovací prostor ohledně provedení jejích ustanovení do vnitrostátního práva. Směrnice zejména členským státům umožňuje ve zvláštních případech zavést výjimky nebo odchylky s ohledem na řadu ustanovení. Vnitrostátní právní předpisy o ochraně údajů, jimiž je uživatel SVVR vázán, mohou zároveň stanovit přísnější požadavky na ochranu údajů nebo požadavky specifické pro danou zemi, jež nejsou obsaženy v právních předpisech ostatních členských států.

Vzhledem k těmto zvláštnostem se uživatelům SVVR doporučuje, aby tyto pokyny projednali se svými příslušnými orgány pro ochranu údajů s cílem zajistit, aby byly dodrženy veškeré požadavky uložené použitelnými vnitrostátními právními předpisy. Mezi jednotlivými členskými státy se mohou například značně lišit podrobné informace, jež mají být poskytovány subjektům údajů při shromažďování údajů, stejně jako pravidla pro zpracování zvláštních kategorií osobních údajů (např. zdravotních údajů) fyzických osob.

Jedním z hlavních znaků právního rámce EU pro ochranu údajů, který sestává z nařízení (ES) č. 45/2001 a směrnice 95/46/ES, je dohled ze strany veřejných, nezávislých orgánů pro ochranu údajů. Na zpracování osobních údajů orgány a institucemi EU dohlíží evropský inspektor ochrany údajů (dále jen „EIOÚ“) (2), zatímco na zpracování fyzickými nebo právnickými osobami, vnitrostátními orgány veřejné moci, agenturami nebo jinými subjekty v členských státech dohlížejí příslušné orgány pro ochranu údajů. Ve všech členských státech byly orgány dozoru zmocněny k projednávání žádostí podaných občany, které se týkají ochrany jejich práv a svobod v souvislosti se zpracováním osobních údajů. Pokud jde o podrobnější informace o způsobu vyřizování žádostí nebo stížností subjektů údajů, uživatelé SVVR se vyzývají, aby prostudovali oddíl 9 týkající se přístupu k osobním údajům a dalších práv subjektů údajů.

4.   PRÁVNÍ DŮVODY PRO VÝMĚNU OSOBNÍCH ÚDAJŮ V SVVR

Rozhodnutím č. 2119/98/ES byla s pomocí Komise vybudována síť na úrovni EU (dále jen „síť“) na podporu spolupráce a koordinace mezi členskými státy s cílem zdokonalit v EU prevenci a kontrolu přenosných nemocí (3). V tomto rámci byl SVVR zřízen jako jeden z pilířů sítě, který umožňuje výměnu informací, konzultace a koordinaci na evropské úrovni při výskytu událostí způsobených přenosnými nemocemi, které mohou ohrožovat veřejné zdraví v EU.

Je třeba uvést, že ne všechny informace, které jsou vyměňovány v rámci SVVR, jsou osobními údaji. V tomto rámci nejsou totiž obvykle vyměňovány žádné zdravotní údaje či jiné osobní údaje identifikovaných či identifikovatelných fyzických osob.

Co jsou to „osobní údaje“?

Pro účely směrnice 95/46/ES a nařízení (ES) č. 45/2001 se osobními údaji rozumí veškeré informace o identifikované nebo identifikovatelné osobě („subjekt údajů“); identifikovatelnou osobou se rozumí osoba, kterou lze přímo nebo nepřímo identifikovat, zejména s odkazem na identifikační číslo nebo na jeden či více zvláštních prvků její fyzické, fyziologické, psychické, ekonomické, kulturní nebo sociální identity (4).

Orgány příslušné pro veřejné zdraví v členských státech EHP prostřednictvím SVVR síti sdělují informace týkající se mimo jiné prvotního nebo opakovaného výskytu případů přenosných nemocí spolu s informacemi o použitých kontrolních opatřeních nebo informace o neobvyklých epidemiologických úkazech nebo nových přenosných nemocech neznámého původu (5), jež mohou vyžadovat včasná a koordinovaná opatření členských států k omezení rizika rozšíření nemocí v EU (6). Na základě informací zpřístupněných prostřednictvím sítě provádějí členské státy ve spojení s Komisí vzájemné konzultace za účelem koordinace své činnosti v oblasti prevence a kontroly těchto nemocí, včetně ohledně opatření, která přijaly nebo hodlají přijmout na vnitrostátní úrovni (7).

V některých případech se však informace vyměněné prostřednictvím systému skutečně týkají fyzických osob a mohou být považovány za osobní údaje.

Zpracování určitého omezeného množství osobních údajů oprávněných uživatelů SVVR je v prvé řadě spojeno se správou a fungováním systému. Zpracovávání kontaktních údajů uživatelů (jméno, organizace, e-mailová adresa, telefonní číslo atd.) je nezbytné za účelem zřízení a provozování systému. Tyto osobní údaje jsou shromažďovány členskými státy a dále zpracovávány v rámci odpovědnosti Komise, a to výhradně pro účely účinné spolupráce při správě SVVR a sítě.

Co je důležitější, výskyt události spojené s přenosnou nemocí s potenciálním rozsahem na úrovni EU může vyžadovat provedení zvláštních kontrolních opatření, tzv. opatření na „vysledování kontaktů“, ze strany dotčených členských států ve vzájemné spolupráci s cílem identifikovat nakažené osoby a potenciálně ohrožené osoby a zabránit přenosu vážných přenosných nemocí. Tato spolupráce může zahrnovat výměnu osobních údajů o potvrzených případech nebo případech podezření na nákazu u člověka, včetně citlivých zdravotních údajů, prostřednictvím SVVR mezi členskými státy, kterých se týká opatření na vysledování kontaktů (8).

Co je to „zpracování osobních údajů“?

Pro účely směrnice 95/46/ES a nařízení (ES) č. 45/2001 se „zpracováním osobních údajů“ rozumí „jakýkoli úkon nebo soubor úkonů s osobními údaji, které jsou prováděny pomocí či bez pomoci automatizovaných postupů, jako je shromažďování, zaznamenávání, uspořádávání, uchovávání, přizpůsobování nebo pozměňování, vyhledávání, konzultace, použití, sdělení prostřednictvím přenosu, šíření nebo jakékoli jiné zpřístupnění, srovnání či kombinování, jakož i blokování, výmaz nebo likvidace“ (9).

Ve výše uvedených případech musí být zpracování osobních údajů v SVVR opodstatněno zvláštními právními důvody. V tomto ohledu stanoví kritéria pro oprávněné zpracování údajů článek 7 směrnice 95/46/ES a odpovídající ustanovení článku 5 nařízení (ES) č. 45/2001.

Co se týká kontaktních údajů uživatelů SVVR, zpracování těchto údajů je založeno na:

| — | čl. 5 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001: „zpracování je nezbytné pro splnění právní povinnosti, které podléhá správce (10)“. Zpracování je nezbytné pro správu a provozování SVVR ze strany Komise s podporou ECDC, |
| --- | --- |

—

čl. 5 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001: „zpracování je nezbytné pro splnění právní povinnosti, které podléhá správce (10)“. Zpracování je nezbytné pro správu a provozování SVVR ze strany Komise s podporou ECDC,

| — | a čl. 5 písm. d) nařízení (ES) č. 45/2001: „subjekt údajů jednoznačně udělil souhlas“. Kontaktní údaje uživatelů jsou získány od samotných subjektů údajů poté, co byly zajištěny podmínky pro udělení informovaného souhlasu se zpracováním osobních údajů v SVVR (viz oddíl 8 o poskytování informací subjektům údajů). |
| --- | --- |

—

a čl. 5 písm. d) nařízení (ES) č. 45/2001: „subjekt údajů jednoznačně udělil souhlas“. Kontaktní údaje uživatelů jsou získány od samotných subjektů údajů poté, co byly zajištěny podmínky pro udělení informovaného souhlasu se zpracováním osobních údajů v SVVR (viz oddíl 8 o poskytování informací subjektům údajů).

Pro výměnu údajů fyzických osob k vysledování kontaktů (např. kontaktní údaje nakažené osoby, údaje o dopravním prostředku a jiné údaje související s cestovní trasou dotyčné osoby a místy pobytu, informace o navštívených osobách a osobách, jež mohly být vystaveny nákaze) v rámci SVVR (11) jsou nejdůležitější kritéria stanovená v čl. 7 písm. c), d) a e) směrnice 95/46/ES:

| — | čl. 7 písm. c) směrnice 95/46/ES: „zpracování je nezbytné pro splnění právní povinnosti, které podléhá správce“. Zřízení systému včasného varování a reakce pro účely prevence a kontroly přenosných nemocí v EU vyžaduje rozhodnutí č. 2119/98/ES. Toto rozhodnutí ukládá členským státům povinnost oznamovat prostřednictvím SVVR určité události způsobené přenosnými nemocemi, které ohrožují nebo mohou ohrožovat veřejné zdraví (12). Oznamovací povinnost se vztahuje rovněž na opatření přijatá příslušnými orgány v dotčených členských státech s cílem zabránit a zastavit šíření těchto nemocí, včetně opatření na vysledování kontaktů, jež byla provedena s cílem vysledovat nakažené osoby nebo osoby potenciálně ohrožené nákazou (13), |
| --- | --- |

—

čl. 7 písm. c) směrnice 95/46/ES: „zpracování je nezbytné pro splnění právní povinnosti, které podléhá správce“. Zřízení systému včasného varování a reakce pro účely prevence a kontroly přenosných nemocí v EU vyžaduje rozhodnutí č. 2119/98/ES. Toto rozhodnutí ukládá členským státům povinnost oznamovat prostřednictvím SVVR určité události způsobené přenosnými nemocemi, které ohrožují nebo mohou ohrožovat veřejné zdraví (12). Oznamovací povinnost se vztahuje rovněž na opatření přijatá příslušnými orgány v dotčených členských státech s cílem zabránit a zastavit šíření těchto nemocí, včetně opatření na vysledování kontaktů, jež byla provedena s cílem vysledovat nakažené osoby nebo osoby potenciálně ohrožené nákazou (13),

| — | čl. 7 písm. d) směrnice 95/46/ES: „zpracování je nezbytné pro zachování životně důležitých zájmů subjektu údajů“. Výměna osobních údajů nakažených osob a osob, jež jsou bezprostředně ohroženy nákazou, mezi dotčenými členskými státy je nezbytná k zajištění vhodné lékařské péče a ošetřování a rovněž k vysledování a identifikaci osob za účelem izolace nebo karantény s cílem chránit zdraví dotčených osob a v konečném důsledku všech občanů v EU, |
| --- | --- |

—

čl. 7 písm. d) směrnice 95/46/ES: „zpracování je nezbytné pro zachování životně důležitých zájmů subjektu údajů“. Výměna osobních údajů nakažených osob a osob, jež jsou bezprostředně ohroženy nákazou, mezi dotčenými členskými státy je nezbytná k zajištění vhodné lékařské péče a ošetřování a rovněž k vysledování a identifikaci osob za účelem izolace nebo karantény s cílem chránit zdraví dotčených osob a v konečném důsledku všech občanů v EU,

| — | čl. 7 písm. e) směrnice 95/46/ES: „zpracování je nezbytné pro vykonání úkolu ve veřejném zájmu nebo při výkonu veřejné moci, kterým je pověřen správce nebo třetí osoba, které jsou údaje sdělovány“. SVVR je nástroj, který má členským státům pomoci koordinovat jejich činnost při prevenci a kontrole vážných přenosných nemocí v EU. Systém má proto sloužit vykonání úkolu ve veřejném zájmu, který je svěřen členským státům a který spočívá v ochraně veřejného zdraví. |
| --- | --- |

—

čl. 7 písm. e) směrnice 95/46/ES: „zpracování je nezbytné pro vykonání úkolu ve veřejném zájmu nebo při výkonu veřejné moci, kterým je pověřen správce nebo třetí osoba, které jsou údaje sdělovány“. SVVR je nástroj, který má členským státům pomoci koordinovat jejich činnost při prevenci a kontrole vážných přenosných nemocí v EU. Systém má proto sloužit vykonání úkolu ve veřejném zájmu, který je svěřen členským státům a který spočívá v ochraně veřejného zdraví.

Stejné důvody veřejného zájmu mohou odůvodnit zpracování citlivých zdravotních údajů (např. informací o události představující zdravotní hrozbu, údaje týkající se zdravotního stavu nakažených osob a osob, které byly potenciálně vystaveny nákaze) ze strany členských států v rámci SVVR. Ačkoliv zpracování údajů týkajících se zdraví je v čl. 8 odst. 1 směrnice 95/46/ES v zásadě zakázáno, na zpracování této zvláštní kategorie údajů v SVVR se vztahuje výjimka stanovená v čl. 8 odst. 3 téže směrnice, je-li zpracování „nezbytné pro účely zdravotní prevence, lékařských diagnóz, lékařské péče a ošetřování nebo správy zdravotnických služeb a pokud tyto údaje zpracovává odborný zdravotnický pracovník, který je na základě vnitrostátního práva nebo právních předpisů přijatých příslušnými vnitrostátními orgány vázán povinností zachovávat profesní tajemství, nebo jiná osoba rovněž podléhající obdobné povinnosti mlčenlivosti“.

Další výjimky ze zákazu zpracovávání osobních zdravotních údajů mohou být z důvodu významného veřejného zájmu a s výhradou vhodných ochranných opatření stanoveny ve vnitrostátních právních předpisech členských států nebo v rozhodnutí vnitrostátních orgánů pro ochranu údajů v členských státech (14).

5.   KDO JE KDO V SVVR? OTÁZKA SPOLEČNÉ SPRÁVY

SVVR byl vytvořen jako systém pro více uživatelů, který prostřednictvím vhodných technických prostředků, včetně různých strukturovaných komunikačních kanálů, spojuje určené kontaktní osoby z orgánů příslušných pro veřejné zdraví v členských státech EHP (dále jen „národní kontaktní místa SVVR“), Komisi, ECDC a v omezené míře rovněž WHO.

Každý z těchto účastníků SVVR je zvláštním uživatelem systému, ačkoliv přístup k informacím vyměňovaným v rámci systému byl upraven vytvořením různých uživatelských profilů a „selektivních“ komunikačních kanálů, které poskytují vhodná ochranná opatření, aby bylo zajištěno dodržování použitelných pravidel ochrany údajů.

Systém sestává ze dvou hlavních komunikačních kanálů. První kanál, tzv. kanál pro „obecné zprávy“, umožňuje orgánu příslušnému pro veřejné zdraví v daném členském státě sdělit všem národním kontaktním místům SVVR, Komisi, ECDC a WHO informace týkající se událostí způsobených přenosnými nemocemi s potenciálním rozsahem na úrovni EU, na něž se vztahují oznamovací povinnosti stanovené v rozhodnutí č. 2119/98/ES (15).

Prostřednictvím kanálu pro obecné zprávy nejsou obvykle předávány žádné informace o zdraví nebo jiné osobní údaje identifikovaných nebo identifikovatelných fyzických osob. Do systému byla zavedena zvláštní ochranná opatření s cílem zamezit nezákonnému zpracování údajů v rámci tohoto kanálu (viz oddíl 7).

Při výskytu událostí způsobených přenosnými nemocemi s potenciálním rozsahem na úrovni EU však může být nezbytné, aby dotčené členské státy ve vzájemné spolupráci provedly zvláštní opatření na vysledování kontaktů za účelem vysledování nakažených osob a ostatních osob vystavených nákaze s cílem zabránit šíření těchto vážných nemocí.

Aby bylo zajištěno dodržování pravidel ochrany údajů, byla zavedena zvláštní ochranná opatření k omezení výměny údajů k vysledování kontaktů a zdravotních údajů fyzických osob pouze na členské státy, kterých se přímo týká postup vysledování kontaktů, a vyloučit ostatní členské státy sítě, Komisi a ECDC, pokud jde o přístup k těmto údajům (16).

Za tímto účelem byl do SVVR zabudován tzv. kanál pro „selektivní zprávy“ s cílem zaručit výhradní komunikační kanál mezi členskými státy, jichž se týká dané opatření na vysledování kontaktů.

Výměnou osobních údajů prostřednictvím kanálu pro selektivní zprávy přijímají příslušné orgány úlohu „správce“ v souvislosti se zpracováním těchto osobních údajů, a přebírají proto odpovědnost za zákonnost zpracování a za zajištění splnění povinností týkajících se ochrany údajů, jež jsou stanoveny v použitelných vnitrostátních právních předpisech provádějících směrnici 95/46/ES.

Kdo je to „správce“?

Pro účely směrnice 95/46/ES se „správcem“ rozumí „fyzická nebo právnická osoba, orgán veřejné moci, agentura nebo jakýkoli jiný subjekt, který sám nebo společně s jinými určuje účel a prostředky zpracování osobních údajů“ (17).

Uživatelé v Komisi a ECDC nemají v zásadě přístup k osobním údajům vyměňovaným prostřednictvím kanálu pro selektivní zprávy (18). Z technických důvodů však má konečnou odpovědnost za centrální uchovávání údajů v SVVR Komise jakožto správce systému a koordinátor. V této své funkci odpovídá Komise rovněž za zaznamenání, uchovávání a další zpracování osobních údajů oprávněných uživatelů SVVR, jež jsou nezbytné k provozování systému.

SVVR je proto jasným příkladem společné správy, kdy je odpovědnost za zajištění ochrany údajů na různých úrovních rozdělena mezi Komisi a členské státy. Komise a členské státy jakožto společní správci se mimoto rozhodly pověřit od roku 2005 každodenním fungováním elektronické aplikace SVVR ECDC, které tento úkol plní jménem Komise. V návaznosti na toto pověření převzala agentura jakožto „zpracovatel“ odpovědnost za zajištění důvěrné povahy a bezpečnosti zpracování údajů v systému v souladu s povinnostmi stanovenými v článcích 21 a 22 nařízení (ES) č. 45/2001.

Kdo je „zpracovatelem“ a jaké jsou jeho povinnosti?

Pro účely nařízení (ES) č. 45/2001 se „zpracovatelem“ rozumí „fyzická nebo právnická osoba, orgán veřejné moci, agentura nebo jakýkoli jiný subjekt, který zpracovává osobní údaje pro správce“ (19).

Nařízení předpokládá, že probíhá-li zpracování z pověření správce, zvolí si tento zpracovatele, který poskytuje dostatečná ochranná opatření s ohledem na technická a organizační bezpečnostní opatření, která jsou potřebná pro zajištění bezpečnosti údajů. Správce má konečnou odpovědnost za zajištění dodržování těchto opatření. Povinnosti stanovené v článcích 21 a 22 nařízení s ohledem na důvěrnou povahu a bezpečnost zpracování však má rovněž zpracovatel (20).

6.   POUŽITELNÉ ZÁSADY OCHRANY ÚDAJŮ

Při zpracovávání osobních údajů v SVVR musí být dodržován soubor zásad ochrany údajů, který je stanoven v nařízení (ES) č. 45/2001 a směrnici 95/46/ES.

Jakožto správci odpovídají Komise a příslušné orgány v členských státech za zajištění dodržování těchto zásad pokaždé, když zpracovávají osobní údaje prostřednictvím SVVR. Níže je uveden výběr hlavních zásad ochrany údajů. Tímto nejsou dotčeny ostatní použitelné požadavky na ochranu údajů stanovené v příslušných právních nástrojích, s ohledem na něž je vodítko uvedeno v jednotlivých oddílech těchto pokynů. Uživatelé SVVR se zejména vyzývají, aby si pečlivě pročetli oddíl 8 o poskytování informací subjektům údajů a oddíl 9 o přístupu k údajům a dalších právech subjektů údajů.

6.1   Zásady týkající se zákonnosti zpracování a omezení účelu

Správci by měli zajistit, aby byly osobní údaje zpracovávány korektně a zákonným způsobem. Tato zásada především znamená, že by shromažďování a další zpracování osobních údajů mělo být založeno na legitimních důvodech stanovených v právních předpisech (21). Za druhé, osobní údaje mohou být shromažďovány pouze pro stanovené účely, výslovně vyjádřené a legitimní a nesmí být dále zpracovávány způsobem neslučitelným s těmito účely (22).

6.2   Zásady týkající se kvality údajů

Správci by měli zajistit, aby byly osobní údaje přiměřené, podstatné a nepřesahující míru s ohledem na účely, pro které jsou shromažďovány. Údaje by měly být mimoto přesné a aktualizované (23).

6.3   Zásady týkající se uchovávání údajů

Správci by měli zajistit, aby byly osobní údaje uchovávány ve formě umožňující identifikaci subjektů údajů po dobu ne delší, než je nezbytné pro uskutečnění cílů, pro které jsou shromažďovány nebo dále zpracovávány (24).

6.4   Zásady týkající se důvěrné povahy a bezpečnosti údajů

Správci by měli zajistit, aby jakákoli osoba, která má přístup k osobním údajům a která jedná z jejich pověření nebo z pověření zpracovatele, jakož i samotný zpracovatel mohli tyto údaje zpracovávat pouze podle pokynů správce (25). Správci musí mimoto přijmout vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo nedovolenému zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému sdělování nebo přístupu, jakož i proti jakékoli jiné podobě nedovoleného zpracování (26).

V zájmu správného a účinného uplatňování výše uvedených zásad v souvislosti s používáním systému se uživatelům SVVR zejména doporučuje:

K zajištění toho, aby mělo zpracování právní základ, aby byly údaje shromažďovány k legitimním a výslovně vyjádřeným účelům a aby nebyly dále zpracovávány způsobem neslučitelným s těmito účely, měli by uživatelé SVVR pokaždé, když shromažďují osobní údaje nebo je jinak zpracovávají prostřednictvím SVVR:

| — | posoudit v každém jednotlivém případě, zda je provedení koordinovaných opatření na vysledování kontaktů a následná aktivace selektivního kanálu SVVR k výměně údajů souvisejících s vysledováním kontaktů a jiných osobních údajů odůvodněné s ohledem na povahu nemoci a vědecky prokázané přínosy vysledování kontaktů pro zabránění dalšímu šíření nemoci či jeho omezení s přihlédnutím k posouzení rizik, které poskytly zdravotnické orgány v členských státech a stávající vědecké agentury, zejména ECDC a WHO, |
| --- | --- |

—

posoudit v každém jednotlivém případě, zda je provedení koordinovaných opatření na vysledování kontaktů a následná aktivace selektivního kanálu SVVR k výměně údajů souvisejících s vysledováním kontaktů a jiných osobních údajů odůvodněné s ohledem na povahu nemoci a vědecky prokázané přínosy vysledování kontaktů pro zabránění dalšímu šíření nemoci či jeho omezení s přihlédnutím k posouzení rizik, které poskytly zdravotnické orgány v členských státech a stávající vědecké agentury, zejména ECDC a WHO,

| — | nepoužívat kanál pro obecné zprávy k výměně údajů k vysledování kontaktů a jiných osobních údajů. Měli by zejména zajistit, aby tyto údaje nebyly obsaženy v textu obecných zpráv, které odesílají, v jejich přílohách či v jakékoli jiné formě. Použití kanálu pro obecné zprávy pro účely vysledování kontaktů by bylo neoprávněné a nepřiměřené, jelikož by vedlo k sdělení osobních údajů příjemcům (včetně Komise a ECDC), jichž se netýká daný postup vysledování kontaktů a které nemusí mít k těmto údajům přístup, |
| --- | --- |

—

nepoužívat kanál pro obecné zprávy k výměně údajů k vysledování kontaktů a jiných osobních údajů. Měli by zejména zajistit, aby tyto údaje nebyly obsaženy v textu obecných zpráv, které odesílají, v jejich přílohách či v jakékoli jiné formě. Použití kanálu pro obecné zprávy pro účely vysledování kontaktů by bylo neoprávněné a nepřiměřené, jelikož by vedlo k sdělení osobních údajů příjemcům (včetně Komise a ECDC), jichž se netýká daný postup vysledování kontaktů a které nemusí mít k těmto údajům přístup,

| — | při využívání selektivní funkce přijmout přístup založený na „potřebě vědět“ a vybrat jako příjemce selektivních zpráv obsahujících osobní údaje pouze příslušné orgány v členských státech, které musí v rámci daného postupu vysledování kontaktů spolupracovat. |
| --- | --- |

—

při využívání selektivní funkce přijmout přístup založený na „potřebě vědět“ a vybrat jako příjemce selektivních zpráv obsahujících osobní údaje pouze příslušné orgány v členských státech, které musí v rámci daného postupu vysledování kontaktů spolupracovat.

Uživatelé SVVR by měli být obzvláště obezřetní při výměně citlivých údajů týkajících se zdravotního stavu identifikované nebo identifikovatelné osoby prostřednictvím kanálu pro selektivní zprávy, například údajů o nakažené osobě nebo potenciálně ohrožených osobách, jejichž kontaktní údaje nebo jiné osobní údaje jsou současně sdělovány prostřednictvím SVVR, takže dotyčnou osobu lze přímo nebo nepřímo identifikovat. V tomto případě platí všechna výše uvedená doporučení; uživatelé SVVR by měli mít mimoto na paměti, že výměna citlivých údajů je podle směrnice 95/46/ES přípustná pouze ve velmi omezených případech. Zejména (27):

| — | Osoba, jejíž údaje jsou shromažďovány, udělila výslovný souhlas k takovému zpracování (čl. 8 odst. 2 písm. a) směrnice 95/46/ES). Nutnost včasného zásahu v případě mimořádné zdravotnické situace však může znamenat, že není možné poskytnout subjektům údajů veškeré informace, které potřebují pro udělení informovaného souhlasu (viz oddíl 8 o poskytování informací subjektům údajů). V době shromažďování těchto údajů nemusí být mimoto nutně známa možnost, že by tyto údaje mohly být případně sděleny prostřednictvím SVVR; |
| --- | --- |

—

Osoba, jejíž údaje jsou shromažďovány, udělila výslovný souhlas k takovému zpracování (čl. 8 odst. 2 písm. a) směrnice 95/46/ES). Nutnost včasného zásahu v případě mimořádné zdravotnické situace však může znamenat, že není možné poskytnout subjektům údajů veškeré informace, které potřebují pro udělení informovaného souhlasu (viz oddíl 8 o poskytování informací subjektům údajů). V době shromažďování těchto údajů nemusí být mimoto nutně známa možnost, že by tyto údaje mohly být případně sděleny prostřednictvím SVVR;

| — | jestliže subjekty údajů neudělí souhlas, lze zpracování zdravotních údajů považovat za oprávněné, je-li nezbytné pro „účely zdravotní prevence, lékařských diagnóz, lékařské péče a ošetřování nebo správy zdravotnických služeb“, pokud tyto údaje zpracovává odborný zdravotnický pracovník, který je vázán povinností zachovávat profesní tajemství, nebo jiná osoba rovněž podléhající obdobné povinnosti mlčenlivosti (čl. 8 odst. 3 směrnice 95/46/ES). Jinými slovy, uživatelé SVVR by měli pokaždé, když odesílají selektivní zprávu obsahující citlivé zdravotní údaje příjemcům v jiných členských státech, posoudit, zda je sdělení těchto údajů naprosto nezbytné k tomu, aby mohly příslušné orgány v dotčených členských státech provést zvláštní opatření potřebná s ohledem na některý z výše uvedených účelů. Uživatelům SVVR se rovněž připomíná, že další důvody pro zpracovávání zdravotních údajů mohou být stanoveny v jejich příslušných vnitrostátních právních předpisech provádějících směrnici 95/46/ES nebo v rozhodnutí jejich vnitrostátního orgánu pro ochranu údajů (28). |
| --- | --- |

—

jestliže subjekty údajů neudělí souhlas, lze zpracování zdravotních údajů považovat za oprávněné, je-li nezbytné pro „účely zdravotní prevence, lékařských diagnóz, lékařské péče a ošetřování nebo správy zdravotnických služeb“, pokud tyto údaje zpracovává odborný zdravotnický pracovník, který je vázán povinností zachovávat profesní tajemství, nebo jiná osoba rovněž podléhající obdobné povinnosti mlčenlivosti (čl. 8 odst. 3 směrnice 95/46/ES). Jinými slovy, uživatelé SVVR by měli pokaždé, když odesílají selektivní zprávu obsahující citlivé zdravotní údaje příjemcům v jiných členských státech, posoudit, zda je sdělení těchto údajů naprosto nezbytné k tomu, aby mohly příslušné orgány v dotčených členských státech provést zvláštní opatření potřebná s ohledem na některý z výše uvedených účelů. Uživatelům SVVR se rovněž připomíná, že další důvody pro zpracovávání zdravotních údajů mohou být stanoveny v jejich příslušných vnitrostátních právních předpisech provádějících směrnici 95/46/ES nebo v rozhodnutí jejich vnitrostátního orgánu pro ochranu údajů (28).

V zájmu zajištění kvality osobních údajů vyměňovaných prostřednictvím systému musí uživatelé SVVR zejména před odesláním selektivní zprávy uvážit, zda:

| — | Osobní údaje, které si chtějí vyměnit, jsou naprosto nezbytné pro účinný postup vysledování kontaktů. Jinými slovy, příslušný orgán odesílající zprávu by měl orgánu (orgánům) v jiném dotčeném členském státě (členských státech) poskytnout pouze ty osobní údaje, které jsou nezbytné k jednoznačné identifikaci nakažené osoby nebo osob vystavených nákaze. Orientační seznam osobních údajů, jež je možno vyměňovat za účelem vysledování kontaktů, připojený jako příloha rozhodnutí 2009/547/ES, by se neměl považovat za obecné a bezpodmínečné povolení zpracovávat tyto kategorie údajů. Současně je zapotřebí mimořádná obezřetnost, pokud jde o zpracování jiných osobních údajů, než jsou údaje uvedené ve zmíněné příloze, jelikož je pravděpodobné, že by sdělení těchto údajů bylo nadbytečné a nepřiměřené. Místo toho je nutno v každém jednotlivém případě posoudit, zda je zahrnutí určitých osobních údajů naprosto nezbytné pro účely daného postupu vysledování kontaktů. |
| --- | --- |

—

Osobní údaje, které si chtějí vyměnit, jsou naprosto nezbytné pro účinný postup vysledování kontaktů. Jinými slovy, příslušný orgán odesílající zprávu by měl orgánu (orgánům) v jiném dotčeném členském státě (členských státech) poskytnout pouze ty osobní údaje, které jsou nezbytné k jednoznačné identifikaci nakažené osoby nebo osob vystavených nákaze. Orientační seznam osobních údajů, jež je možno vyměňovat za účelem vysledování kontaktů, připojený jako příloha rozhodnutí 2009/547/ES, by se neměl považovat za obecné a bezpodmínečné povolení zpracovávat tyto kategorie údajů. Současně je zapotřebí mimořádná obezřetnost, pokud jde o zpracování jiných osobních údajů, než jsou údaje uvedené ve zmíněné příloze, jelikož je pravděpodobné, že by sdělení těchto údajů bylo nadbytečné a nepřiměřené. Místo toho je nutno v každém jednotlivém případě posoudit, zda je zahrnutí určitých osobních údajů naprosto nezbytné pro účely daného postupu vysledování kontaktů.

Další zpracování a uchovávání osobních údajů mimo SVVR:

Je nanejvýš důležité uvést, že vnitrostátní právní předpisy o ochraně údajů, které provádějí směrnici 95/46/ES, se vztahují rovněž na uchovávání a další zpracování osobních údajů získaných prostřednictvím systému mimo SVVR. K tomu může dojít například tehdy, pokud osobní údaje uchovávané centrálně systémem jsou posléze uloženy v místních PC uživatelů nebo v databázích vytvořených na vnitrostátní úrovni nebo pokud jsou tyto údaje předány příslušným orgánem odpovědným za jejich zpracování v SVVR jiným orgánům či třetím stranám. V těchto případech se uživatelům SVVR připomíná, že:

| — | uchovávání a další zpracování mimo SVVR nesmí být neslučitelné s původními účely, pro které byly údaje shromážděny a vyměněny v SVVR, |
| --- | --- |

—

uchovávání a další zpracování mimo SVVR nesmí být neslučitelné s původními účely, pro které byly údaje shromážděny a vyměněny v SVVR,

| — | toto další zpracování musí mít právní základ v příslušných vnitrostátních právních předpisech o ochraně údajů; musí být nezbytné, přiměřené, podstatné a nepřesahující míru s ohledem na původní účely shromažďování v SVVR, |
| --- | --- |

—

toto další zpracování musí mít právní základ v příslušných vnitrostátních právních předpisech o ochraně údajů; musí být nezbytné, přiměřené, podstatné a nepřesahující míru s ohledem na původní účely shromažďování v SVVR,

| — | údaje musí být aktualizované a musí být vymazány, jakmile již nejsou zapotřebí pro účely, pro které byly dále zpracovávány, |
| --- | --- |

—

údaje musí být aktualizované a musí být vymazány, jakmile již nejsou zapotřebí pro účely, pro které byly dále zpracovávány,

| — | v případě získání údajů ze SVVR a jejich sdělení třetím stranám musí správce o této situaci informovat subjekty údajů, aby bylo zaručeno korektní zpracování, ledaže to není možné nebo by to vyžadovalo neúměrné úsilí, nebo pokud jejich sdělování výslovně upravují právní předpisy (viz čl. 11 odst. 2 směrnice 95/46/ES). Vzhledem k tomu, že sdělování může být vyžadováno právními předpisy pouze jednoho dotčeného členského státu, a nemusí být proto obecně známo v ostatních členských státech, je nutno usilovat o poskytnutí informací, je-li sdělení výslovně upraveno v právních předpisech. |
| --- | --- |

—

v případě získání údajů ze SVVR a jejich sdělení třetím stranám musí správce o této situaci informovat subjekty údajů, aby bylo zaručeno korektní zpracování, ledaže to není možné nebo by to vyžadovalo neúměrné úsilí, nebo pokud jejich sdělování výslovně upravují právní předpisy (viz čl. 11 odst. 2 směrnice 95/46/ES). Vzhledem k tomu, že sdělování může být vyžadováno právními předpisy pouze jednoho dotčeného členského státu, a nemusí být proto obecně známo v ostatních členských státech, je nutno usilovat o poskytnutí informací, je-li sdělení výslovně upraveno v právních předpisech.

7.   PROSTŘEDÍ, KTERÉ JE PŘÍZNIVÉ PRO OCHRANU ÚDAJŮ

Do systému SVVR již byla zabudována řada funkcí v zájmu lepšího dodržování zásad ochrany údajů, jež jsou uvedeny v oddíle 6, a s cílem vyzvat uživatele, aby při každém použití systému uvážili aspekty ochrany údajů. Například:

| — | Na stránce SVVR s přehledem zpráv je viditelně zobrazeno upozornění, které uživatele informuje, že kanál pro obecné zprávy není určen k poskytování údajů k vysledování kontaktů a jiných osobních údajů, jelikož použití tohoto kanálu může mít za následek, že tyto údaje jsou zbytečně sděleny jiným příjemcům, než jsou osoby, které k nim musí mít přístup. |
| --- | --- |

—

Na stránce SVVR s přehledem zpráv je viditelně zobrazeno upozornění, které uživatele informuje, že kanál pro obecné zprávy není určen k poskytování údajů k vysledování kontaktů a jiných osobních údajů, jelikož použití tohoto kanálu může mít za následek, že tyto údaje jsou zbytečně sděleny jiným příjemcům, než jsou osoby, které k nim musí mít přístup.

| — | Přístup k informacím vyměňovaným v systému byl upraven vytvořením různých uživatelských profilů a selektivních komunikačních kanálů, které poskytují vhodná ochranná opatření, aby bylo zajištěno dodržování pravidel ochrany údajů. |
| --- | --- |

—

Přístup k informacím vyměňovaným v systému byl upraven vytvořením různých uživatelských profilů a selektivních komunikačních kanálů, které poskytují vhodná ochranná opatření, aby bylo zajištěno dodržování pravidel ochrany údajů.

| — | Kanál SVVR pro selektivní zprávy poskytuje výhradní komunikační kanál pro výměnu osobních údajů pouze mezi dotčenými členskými státy. Do systému byla zabudována standardní volba, která Komisi a ECDC automaticky vylučuje ze seznamu možných příjemců selektivních zpráv obsahujících osobní údaje (29). |
| --- | --- |

—

Kanál SVVR pro selektivní zprávy poskytuje výhradní komunikační kanál pro výměnu osobních údajů pouze mezi dotčenými členskými státy. Do systému byla zabudována standardní volba, která Komisi a ECDC automaticky vylučuje ze seznamu možných příjemců selektivních zpráv obsahujících osobní údaje (29).

| — | Systém po dvanácti měsících ode dne odeslání zprávy automaticky vymaže všechny selektivní zprávy obsahující osobní údaje (pokud jde o více informací, viz oddíl 11 o uchovávání údajů). |
| --- | --- |

—

Systém po dvanácti měsících ode dne odeslání zprávy automaticky vymaže všechny selektivní zprávy obsahující osobní údaje (pokud jde o více informací, viz oddíl 11 o uchovávání údajů).

| — | Do systému byla zabudována funkce, která uživatelům umožňuje kdykoli přímo opravit nebo vymazat selektivní zprávy obsahující osobní údaje, které nejsou přesné, aktuální, již nejsou zapotřebí či jinak nevyhovují požadavkům na ochranu údajů. O výmazu zprávy nebo o opravě jejího obsahu systém automaticky vyrozumí ostatní uživatele SVVR účastnící se této konkrétní výměny selektivních informací, aby bylo zajištěno dodržení pravidel ochrany údajů. |
| --- | --- |

—

Do systému byla zabudována funkce, která uživatelům umožňuje kdykoli přímo opravit nebo vymazat selektivní zprávy obsahující osobní údaje, které nejsou přesné, aktuální, již nejsou zapotřebí či jinak nevyhovují požadavkům na ochranu údajů. O výmazu zprávy nebo o opravě jejího obsahu systém automaticky vyrozumí ostatní uživatele SVVR účastnící se této konkrétní výměny selektivních informací, aby bylo zajištěno dodržení pravidel ochrany údajů.

| — | V kanálu pro selektivní zprávy byl zpřístupněn zvláštní mechanismus, který vnitrostátním orgánům, jichž se týká daná výměna informací, umožňuje komunikovat a spolupracovat, pokud jde o žádosti subjektů údajů o přístup k údajům, jejich opravu, blokování nebo výmaz. |
| --- | --- |

—

V kanálu pro selektivní zprávy byl zpřístupněn zvláštní mechanismus, který vnitrostátním orgánům, jichž se týká daná výměna informací, umožňuje komunikovat a spolupracovat, pokud jde o žádosti subjektů údajů o přístup k údajům, jejich opravu, blokování nebo výmaz.

Ve střednědobém horizontu se předpokládá začlenění vzdělávacího modulu, který bude dostupný v aplikaci SVVR, s cílem poskytnout uživatelům SVVR rozsáhlé vysvětlení ohledně fungování systému z hlediska ochrany údajů. Používání různých vlastností a funkcí, jež mají zlepšit dodržování pravidel ochrany údajů, bude doloženo pomocí praktických příkladů.

Komise hodlá spolupracovat s členskými státy s cílem zajistit, aby byla v SVVR a při jeho případném dalším rozvoji v budoucnu hned od počátku vzata v úvahu koncepce ochrany soukromí již od návrhu (30) a aby byly při rozhodování o tom, které informace mají být vyměňovány prostřednictvím SVVR, s kým a za jakých podmínek, náležitě zohledněny zásady nezbytnosti, přiměřenosti, omezení účelu a minimalizace množství údajů.

8.   POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ SUBJEKTŮM ÚDAJŮ

Jedním z hlavních požadavků podle právního rámce EU pro ochranu údajů je povinnost správce údajů poskytovat subjektům údajů jednoznačné informace o zamýšleném zpracování jejich osobních údajů.

V souladu se svou koordinační úlohou v rámci SVVR a k splnění výše uvedené povinnosti (31) zpřístupnila Komise na svých internetových stránkách vyhrazených SVVR jednoznačné a zevrubné prohlášení o ochraně soukromých údajů, pokud jde o zpracování prováděné z pověření Komise a zpracování prováděné příslušnými orgány, zejména v rámci činností k vysledování kontaktů.

Odpovědnost za poskytování informací subjektům údajů však mají jakožto správci údajů rovněž příslušné vnitrostátní orgány v členských státech, a to s ohledem na příslušné zpracování v rámci SVVR.

Jaké „informace“ musí vnitrostátní orgány příslušné pro SVVR poskytovat subjektům údajů?

V případě shromažďování údajů přímo od subjektu údajů se v článku 10 směrnice 95/46/ES uvádí, že správce nebo jeho zástupce musí v okamžiku shromažďování údajů poskytnout subjektu údajů, od něhož získává údaje, alespoň dále uvedené informace, ledaže s nimi subjekt údajů již byl seznámen:

| a) | totožnost správce a případně jeho zástupce; |
| --- | --- |

a)

totožnost správce a případně jeho zástupce;

| b) | účely zpracování, pro které jsou údaje určeny; |
| --- | --- |

b)

účely zpracování, pro které jsou údaje určeny;

| c) | veškeré doplňující informace jako:






  — | příjemci nebo kategorie příjemců údajů, |
| --- | --- | --- |

c)

veškeré doplňující informace jako:

—

příjemci nebo kategorie příjemců údajů,

| — | skutečnost, zda jsou odpovědi na otázky povinné nebo dobrovolné a případné důsledky neposkytnutí odpovědi, |
| --- | --- |

—

skutečnost, zda jsou odpovědi na otázky povinné nebo dobrovolné a případné důsledky neposkytnutí odpovědi,

| — | existence práva na přístup k údajům, které se subjektu údajů týkají, a právo na jejich opravu, |
| --- | --- |

—

existence práva na přístup k údajům, které se subjektu údajů týkají, a právo na jejich opravu,

v míře, v jaké jsou tyto doplňující informace nezbytné pro zajištění řádného zpracování údajů vůči subjektu údajů, s ohledem na zvláštní okolnosti, za jakých jsou údaje shromažďovány.

V článku 11 směrnice 95/46/ES jsou uvedeny minimální informace, které mají být poskytnuty správcem údajů, pokud údaje nebyly získány od subjektu údajů. Tyto informace musí být poskytnuty při zaznamenání osobních údajů nebo, počítá-li se se sdělením údajů třetí osobě, nejpozději při jejich prvním sdělení (32).

Z výše uvedených ustanovení vyplývá, že při shromažďování osobních údajů od fyzických osob (nebo nejpozději při jejich prvním sdělení prostřednictvím SVVR) za účelem přijetí opatření nezbytných k ochraně veřejného zdraví ve vztahu k událostem, jež mají být oznámeny podle rozhodnutí 2119/98/ES a jeho prováděcích pravidel, musí příslušné vnitrostátní orgány poskytnout přímo subjektům údajů právní oznámení obsahující informace uvedené v článcích 10 a 11 směrnice 95/46/ES. Oznámení by mělo obsahovat rovněž stručný odkaz na SVVR a na příslušné dokumenty a prohlášení o ochraně soukromých údajů na vnitrostátních internetových stránkách příslušných orgánů a rovněž na internetových stránkách Komise vyhrazených SVVR.

Přesné informace, jež mají být uvedeny v právním oznámení, se mohou mezi jednotlivými členskými státy značně lišit. Některé vnitrostátní právní předpisy stanoví rozsáhlejší povinnosti správců údajů vztahující se na poskytování dalších informací, například informace o právu subjektu údajů na nápravu, o uchovávání údajů a lhůtách pro jejich uchovávání a o opatřeních v oblasti bezpečnosti údajů atd.

Je pravdou, že potřeba včasného zásahu v případě mimořádné zdravotnické situace může znamenat, že není možné poskytnout v případě, že údaje nebyly získány od subjektu údajů, subjektům údajů oznámení, které je informuje o účelech zpracování jejich osobních údajů. V této souvislosti se v čl. 11 odst. 2 směrnice 95/46/ES uvádí, že právo subjektu údajů na informace může být omezeno v případě, že „informování subjektu údajů není možné nebo by vyžadovalo neúměrné úsilí, nebo pokud právní předpisy výslovně upravují zaznamenávání nebo sdělování údajů. V těchto případech členské státy stanoví vhodná ochranná opatření.“

Obecněji je třeba zmínit, že podle vnitrostátních právních předpisů o ochraně údajů, které provádějí směrnici 95/46/ES, mohou platit zvláštní omezení práva subjektu údajů na informace (33). Jakékoli takovéto omezení, které je specifické pro danou zemi, by mělo být jednoznačně uvedeno v oznámeních o ochraně osobních údajů, jež jsou poskytnuta subjektům údajů, nebo v prohlášeních o ochraně osobních údajů zveřejněných na vnitrostátních internetových stránkách příslušných orgánů.

Je na příslušných vnitrostátních právních orgánech v členských státech, aby rozhodly, v jaké podobě a jak přesně předají tyto informace subjektům údajů. Jelikož většina příslušných orgánů bude provádět jiné zpracování než výměny informací v SVVR, může být způsob informování fyzických osob případně stejný jako způsob zvolený k poskytování obdobných informací pro jiné zpracování podle vnitrostátních právních předpisů. Dále se doporučuje, aby příslušné orgány aktualizovaly nebo doplnily své politiky či prohlášení týkající se ochrany osobních údajů (pokud je již mají uvedeny na svých vnitrostátních internetových stránkách) o zvláštní odkaz na výměnu osobních údajů v rámci SVVR.

Ze všech výše uvedených důvodů je nanejvýš důležité, aby příslušné orgány v členských státech při vypracování standardních právních oznámení a prohlášení o ochraně soukromých údajů v souladu s články 10 a 11 směrnice 95/46/ES konzultovaly své příslušné vnitrostátní orgány pro ochranu údajů.

9.   PŘÍSTUP K OSOBNÍM ÚDAJŮM A DALŠÍ PRÁVA SUBJEKTŮ ÚDAJŮ

Požadavky na ochranu údajů, které souvisí s poskytováním informací subjektům údajů a jež byly zkoumány v předchozím oddíle 8, mají v konečném důsledku zajistit transparentnost zpracovávání osobních údajů. Transparentnost je rovněž základním cílem ustanovení o právu subjektu údajů na přístup, jež je stanoveno v právních nástrojích EU v oblasti ochrany údajů (34).

Co je „právo subjektu údajů na přístup k údajům“?

Správci údajů musí každému subjektu údajů zaručit právo získat bez nepřiměřeného prodlení nebo nadměrných nákladů potvrzení, že údaje, které se ho týkají, jsou či nejsou zpracovávány, jakož i informace týkající se účelů zpracování a příjemců, kterým mohou být údaje sdělovány.

Správci údajů musí subjektům údajů zaručit rovněž právo získat opravu, výmaz nebo blokování údajů, jejichž zpracování není v souladu s použitelnými právními předpisy o ochraně údajů, například z důvodů neúplné nebo nepřesné povahy údajů.

Správci údajů musí rovněž oznámit třetí osobě, které údaje byly sděleny, veškeré opravy, výmazy nebo blokování provedené na základě oprávněné žádosti subjektu údajů, pokud se to neukáže jako nemožné nebo to nevyžaduje nepřiměřené úsilí.

Jakožto správci mají Komise a členské státy společnou odpovědnost za zajištění práva na přístup k osobním údajům zpracovaným v SVVR, jejich opravu, blokování a výmaz za níže uvedených podmínek.

Komise odpovídá za zajištění přístupu k osobním údajům národních kontaktních míst SVVR a za vyřízení souvisejících žádostí o opravu, blokování a výmaz. Národní kontaktní místa se vyzývají, aby prostudovaly zvláštní ustanovení v zevrubném prohlášení o ochraně osobních údajů na internetových stránkách Komise vyhrazených SVVR (35), pokud jde o podrobnější informace o uplatňování jejich práv jakožto subjektů údajů.

Uživatelé SVVR jsou informováni rovněž o tom, že do systému již byla zabudována funkce, která jim umožňuje přímo měnit jejich osobní údaje. Samotní uživatelé však nemohou měnit datová pole, v nichž je identifikován daný účet SVVR (akreditovaná e-mailová adresa uživatele, typ účtu atd.), aby se zabránilo riziku, že by přístup do systému získali neoprávnění uživatelé. Žádost o změnu těchto datových polí je proto nutno zaslat správci údajů v Komisi, jak je uvedeno v zevrubném prohlášení o ochraně osobních údajů na internetových stránkách Komise vyhrazených SVVR.

Za vyřizování žádostí subjektů údajů týkajících se údajů k vysledování kontaktů, zdravotních údajů a jiných osobních údajů vyměňovaných mezi členskými státy prostřednictvím SVVR odpovídají příslušné orgány podílející se na dané výměně selektivních informací. Tato odpovědnost je upravena v příslušných ustanoveních vnitrostátních právních předpisů o ochraně údajů, které provádějí směrnici 95/46/ES.

Je však třeba uvést, že podle vnitrostátních právních předpisů o ochraně údajů, které provádějí směrnici 95/46/ES, mohou platit zvláštní omezení práv subjektů údajů na přístup k údajům, jejich opravu, výmaz nebo blokování (36). Jakékoli takovéto omezení musí být jednoznačně uvedeno v oznámeních o ochraně soukromých údajů poskytnutých subjektům údajů nebo v prohlášeních o ochraně soukromých údajů zveřejněných na vnitrostátních internetových stránkách příslušných orgánů. Kontaktním místům SVVR se proto doporučuje, aby se obrátili na své vnitrostátní orgány pro ochranu údajů a vyžádaly si více informací o této záležitosti.

Složitost SVVR, kdy se na společném zpracování podílí více uživatelů, vyžaduje jednoznačný a jednoduchý postup s ohledem na právo subjektu údajů na přístup k údajům, jelikož subjekty údajů nejsou obeznámeny s fungováním systému a mělo by být zajištěno, že jsou s to účinně uplatňovat svá práva.

Doporučovaným postupem je, aby v případě, že se subjekt údajů domnívá, že jeho osobní údaje jsou zpracovávány v SVVR a chce k nim získat přístup nebo je nechat vymazat či opravit, měl by mít možnost obrátit se na kterýkoli z příslušných vnitrostátních orgánů, s nimiž byl v kontaktu nebo které shromáždily jeho údaje v souvislosti s konkrétní událostí představující hrozbu pro veřejné zdraví (např. orgán v zemi, jejímž občanem subjekt údajů je, i orgán v zemi, v níž dotyčná osoba pobývala v době výskytu události) a rovněž na jakýkoli jiný orgán podílející se na dané výměně informací ve vztahu k provedení opatření na vysledování kontaktů.

Žádný příslušný orgán podílející se na dotyčné výměně informací by neměl odmítnout přístup k údajům, jejich opravu nebo výmaz z toho důvodu, že dotyčné údaje nezavedl do SVVR nebo že by se měl subjekt údajů obrátit na jiný příslušný orgán. Pokud žádost subjektu údajů obdrží jiný příslušný orgán, než je orgán, který odeslal původní informace prostřednictvím kanálu pro výměnu selektivních informací, měl by přijímající orgán žádost prostřednictvím zvláštního mechanismu uvedeného v oddíle 7 postoupit příslušnému orgánu, který odeslal původní zprávu a který o žádosti rozhodne.

Před vydáním rozhodnutí může příslušný orgán, jenž odeslal informace do systému, případně kontaktovat ostatní příslušné orgány, které se podílely na výměně informací či se jich jinak týká žádost subjektu údajů, a to prostřednictvím zvláštního mechanismu uvedeného v oddíle 7.

Subjekty údajů by měly být informovány rovněž o tom, že pokud nejsou spokojeny s obdrženou odpovědí, mohou se obrátit na jiný příslušný orgán, který se podílel na výměně informací. Subjekty údajů mají každopádně právo podat stížnost vnitrostátnímu orgánu pro ochranu údajů jednoho z těchto příslušných orgánů, jenž jim nejlépe vyhovuje. Je-li to nezbytné a vhodné, měly by vnitrostátní orgány pro ochranu údajů při vyřizování stížností vzájemně spolupracovat (článek 28 směrnice 95/46/ES).

V návaznosti na zvláštní doporučení, které uvedl EIOÚ ve svém stanovisku, zavedla Komise do SVVR novou funkci, která umožňuje provést na internetu opravu a výmaz selektivních zpráv obsahujících osobní údaje, jež nejsou přesné, aktuální, již nejsou zapotřebí či jinak nevyhovují požadavkům na ochranu údajů, za účelem dodržování pravidel ochrany údajů.

10.   BEZPEČNOST ÚDAJŮ

Přístup do systému je omezen na oprávněné uživatele z Komise a ECDC a na oficiálně určená národní kontaktní místa SVVR. Přístup je chráněn pomocí zabezpečeného a individualizovaného uživatelského účtu a hesla.

Postupy zpracovávání osobních údajů v SVVR jsou stanoveny s odkazem na požadavky uvedené v článcích 21 a 22 nařízení (ES) č. 45/2001.

11.   UCHOVÁVÁNÍ ÚDAJŮ

V souladu s požadavky na ochranu údajů podle čl. 4 odst. 1 písm. e) nařízení (ES) č. 45/2001 a čl. 6 odst. 1 písm. e) směrnice 95/46/ES systém po dvanácti měsících ode dne odeslání zpráv automaticky vymaže veškeré selektivní zprávy obsahující osobní údaje.

Toto ochranné opatření, které je zabudováno do návrhu systému, však uživatele SVVR nezprošťuje povinnosti přijmout opatření k odstranění osobních údajů, které již nejsou zapotřebí, ze systému před uplynutím stanovené jednoleté lhůty, jelikož jsou výhradně a individuálně odpovědní za vlastní zpracování v rámci kanálu pro selektivní zprávy.

Za tímto účelem zavedla Komise do SVVR novou funkci, která uživatelům umožňuje kdykoli přímo vymazat selektivní zprávy obsahující osobní údaje, které již nejsou zapotřebí.

Je třeba rovněž připomenout, že příslušné vnitrostátní orgány odpovídají za dodržování vlastních pravidel ochrany údajů, pokud jde o uchovávání osobních údajů, jež jsou stanovena v příslušných právních předpisech provádějících směrnici 95/46/ES. Automatický výmaz osobních údajů uchovávaných v systému po jednom roce nebrání uživatelům SVVR v tom, aby stejné informace uchovávali mimo SVVR po jinou (např. delší) dobu, pokud je to v souladu s povinnostmi vyplývajícími z příslušných vnitrostátních právních předpisů o ochraně údajů a pokud jsou lhůty stanovené ve vnitrostátních právních předpisech slučitelné s požadavky stanovenými v čl. 6 odst. 1 písm. e) směrnice 95/46/ES.

12.   SPOLUPRÁCE S VNITROSTÁTNÍMI ORGÁNY PRO OCHRANU ÚDAJŮ

Příslušné orgány se vybízejí, aby si od svých příslušných vnitrostátních orgánů pro ochranu údajů vyžádaly doporučení, zejména pokud se setkají s problémy souvisejícími s ochranou údajů, jimiž se tyto pokyny nezabývají.

Příslušné orgány si musí být vědomy rovněž toho, že podle vnitrostátních právních předpisů provádějících směrnici 95/46/ES může být nezbytné, aby své příslušné orgány pro ochranu údajů vyrozuměly o vlastních činnostech v souvislosti se zpracováváním údajů v SVVR. V některých členských státech může být dokonce zapotřebí předchozí povolení vnitrostátního orgánu pro ochranu údajů.

---

(1)  ECDC Komisi podporuje a je jí nápomocno při provozování aplikace SVVR. Tento úkol byl ECDC svěřen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 ze dne 21. dubna 2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí a zejména článkem 8 tohoto nařízení. (Úř. věst. L 142, 30.4.2004, s. 1).

(2)  http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/EDPS

(3)  Kategorie přenosných nemocí, na něž se síť vztahuje, jsou omezeny na kategorie nemocí uvedené v příloze rozhodnutí č. 2119/98/ES.

(4)  Čl. 2 písm. a) směrnice 95/46/ES a čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 45/2001.

(5)  Článek 4 rozhodnutí č. 2119/98/ES.

(6)  Příloha I rozhodnutí 2000/57/ES o vymezení „událostí“ jež mají být oznamovány v rámci SVVR.

(7)  Článek 6 rozhodnutí č. 2119/98/ES.

(8)  Objasnění legitimních účelů s ohledem na zpracování osobních údajů v SVVR za účelem zahrnutí údajů k „vysledování kontaktů“ bylo výsledkem změn rozhodnutí Komise 2000/57/ES zavedených rozhodnutím Komise 2009/547/ES.

(9)  Čl. 2 písm. b) směrnice 95/46/ES a čl. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001.

(10)  Pokud jde o definici „správce“, viz oddíl 5 níže.

(11)  Orientační seznam osobních údajů, jež mohou být vyměňovány pro účely vysledování kontaktů, je uveden v příloze rozhodnutí 2009/547/ES.

(12)  Článek 1 a příloha I rozhodnutí 2000/57/ES o vymezení „událostí“ jež mají být oznamovány v rámci SVVR.

(13)  Článek 2a rozhodnutí 2000/57/ES zavedený rozhodnutím 2009/547/ES.

(14)  Jak je stanoveno v čl. 8 odst. 4 směrnice 95/46/ES.

(15)  Viz zejména články 4, 5 a 6 tohoto rozhodnutí.

(16)  Článek 2a rozhodnutí 2000/57/ES zavedený rozhodnutím 2009/547/ES.

(17)  Definice obsažená v čl. 2 písm. d) směrnice 95/46/ES.

(18)  Výjimečně se Komise může podílet na výměně osobních údajů prostřednictvím selektivního kanálu SVVR, je-li to naprosto nezbytné za účelem koordinace nebo umožnění včasného a účinného provedení opatření v oblasti veřejného zdraví, která se vyžadují podle rozhodnutí č. 2119/98/ES a jeho prováděcích pravidel. V těchto případech Komise zajistí, aby bylo zpracování zákonné a aby bylo provedeno v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 45/2001.

(19)  Definice obsažená v čl. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 45/2001.

(20)  Tyto zásady jsou obsaženy v čl. 23 odst. 1 nařízení (ES) č. 45/2001 o zpracování osobních údajů z pověření správce.

(21)  Zásada zákonnosti zpracování vyplývá ze společných ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. a), článku 7 a článku 8 směrnice 95/46/ES. Viz rovněž odpovídající ustanovení nařízení (ES) č. 45/2001.

(22)  Zásada omezení účelu je vyslovena v čl. 6 odst. 1 písm. b) směrnice 95/46/ES a v odpovídajícím ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 45/2001.

(23)  Čl. 6 odst. 1 písm. c) a d) směrnice 95/46/ES a čl. 4 odst. 1 písm. c) a d) nařízení (ES) č. 45/2001.

(24)  Čl. 6 odst. 1 písm. e) směrnice 95/46/ES a čl. 4 odst. 1 písm. e) nařízení (ES) č. 45/2001.

(25)  Zásada důvěrné povahy je stanovena v článku 16 směrnice 95/46/ES a odpovídajícím ustanovení článku 21 nařízení (ES) č. 45/2001.

(26)  Zásada bezpečnosti údajů je vyslovena v článku 17 směrnice 95/46/ES a odpovídajícím ustanovení článku 22 nařízení (ES) č. 45/2001.

(27)  Pokud jde o úplný seznam výjimek ze zákazu zpracovávání určitých zvláštních kategorií údajů, včetně zdravotních údajů, viz čl. 8 odst. 2, 3, 4 a 5 směrnice 95/46/ES.

(28)  Čl. 8 odst. 4 směrnice 95/46/ES.

(29)  Uživatelé SVVR však mají rovněž alternativní možnost použít tento kanál k selektivnímu sdílení informací týkajících se technických záležitostí, které nezahrnují přenos osobních údajů. Je-li místo standardní možnosti zvolena tato alternativní možnost, může orgán, který zprávu odesílá, vybrat jako příjemce Komisi a ECDC. Tato funkce byla v systému zavedena s cílem zohlednit institucionální úlohu Komise při koordinaci otázek týkajících se řízení rizik a událostí a úlohu ECDC při plnění úkolů v oblasti posuzování rizik.

(30)  Podle zásady „ochrany soukromí již od návrhu“ musí být informační a komunikační technologie (IKT) navrhovány a vyvíjeny s přihlédnutím k požadavkům na ochranu soukromí a údajů již při samotném vzniku technologie a ve všech fázích jejího vývoje.

(31)  Informační povinnost uložená Komisi je založena na článcích 11 a 12 nařízení (ES) č. 45/2001.

(32)  Informace, jež mají být poskytovány, jsou uvedeny v článku 10 s připojením dotčených kategorií údajů. Tyto informace se zjevně nevyžadují v případě shromažďování údajů přímo od subjektu údajů, který je informován o dotčených kategoriích údajů, jelikož tyto kategorie údajů jsou shromažďovány.

(33)  V čl. 13 odst. 1 směrnice 95/46/ES o výjimkách a omezeních se uvádí: „Členské státy mohou přijmout legislativní opatření s cílem omezit rozsah povinností a práv uvedených v čl. 6 odst. 1, v článku 10, v čl. 11 odst. 1 a v článcích 12 a 21, pokud toto omezení představuje opatření nezbytné pro zajištění: a) bezpečnosti státu; b) obrany; c) veřejné bezpečnosti; d) předcházení trestným činům a jejich vyšetřování, odhalování a stíhání nebo nedodržování deontologických pravidel pro regulovaná povolání; e) významného hospodářského nebo finančního zájmu členského státu nebo Evropské unie včetně měnové, rozpočtové a daňové oblasti; f) kontrolní, inspekční nebo regulační funkce vyplývající, i pouze příležitostně, z výkonu veřejné moci v případech uvedených v písmenech c), d) a e); g) ochrany subjektu údajů nebo práv a svobod druhých.“

(34)  Článek 12 směrnice 95/46/ES a články 13 až 18 nařízení (ES) č. 45/2001.

(35)  Prohlášení o ochraně soukromých údajů je všem uživatelům SVVR k dispozici rovněž v zabezpečené části aplikace SVVR.

(36)  Čl. 13 odst. 1 směrnice 95/46/ES.

---