# Az Európai Unió L 52/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.052.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 52 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. február 24. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.052.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 52

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. február 24.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | | 2012/113/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. február 14.) az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről | 1 |
| | | 2012/114/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. február 14.) a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Általános Tanácsában az Európai Unió által Pakisztánnak biztosítandó további autonóm kereskedelmi preferenciákra vonatkozó WTO-mentesség iránti kérelem kapcsán az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról | 2 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 160/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. február 23.) a vajra vonatkozó magántárolási támogatás összegének a 2012. évre előre történő megállapításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 161/2012/EU rendelete (2012. február 23.) a foltos tőkehal állományainak a Skóciától nyugatra fekvő területeken történő védelmére irányuló sürgősségi intézkedésekről | 6 |
| | | A Bizottság 162/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. február 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 8 |
| | | A Bizottság 163/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. február 23.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak tekintetében történő módosításáról | 10 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/115/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. február 10.) az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett átmeneti nemzeti tervekre vonatkozó szabályok meghatározásáról
  (az értesítés a C(2012) 612. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2012/116/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. február 22.) a 66/402/EGK tanácsi irányelv követelményeinek a közönséges búzamagok (Triticum aestivum L.) maximális tartalma tekintetében nem megfelelő, a Triticum durum Desf. fajhoz tartozó, Marialva fajtájú vetőmagok ideiglenes forgalmazásáról
  (az értesítés a C(2012) 1114. számú dokumentummal történt) | 26 |
| | | 2012/117/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. február 23.) a Galileo program végrehajtásának a program fejlesztési és kiépítési szakaszában megvalósítandó földi központok és állomások tekintetében történő értékelése szempontjából kulcsfontosságú döntési szakaszok listájának létrehozásáról | 28 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

2012/113/EU

*

A Tanács határozata (2012. február 14.) az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről

1

2012/114/EU

*

A Tanács határozata (2012. február 14.) a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Általános Tanácsában az Európai Unió által Pakisztánnak biztosítandó további autonóm kereskedelmi preferenciákra vonatkozó WTO-mentesség iránti kérelem kapcsán az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

2

RENDELETEK

*

A Bizottság 160/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. február 23.) a vajra vonatkozó magántárolási támogatás összegének a 2012. évre előre történő megállapításáról

3

*

A Bizottság 161/2012/EU rendelete (2012. február 23.) a foltos tőkehal állományainak a Skóciától nyugatra fekvő területeken történő védelmére irányuló sürgősségi intézkedésekről

6

A Bizottság 162/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. február 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

8

A Bizottság 163/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. február 23.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak tekintetében történő módosításáról

10

HATÁROZATOK

2012/115/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. február 10.) az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett átmeneti nemzeti tervekre vonatkozó szabályok meghatározásáról
  (az értesítés a C(2012) 612. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 612. számú dokumentummal történt)

1

12

2012/116/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. február 22.) a 66/402/EGK tanácsi irányelv követelményeinek a közönséges búzamagok (Triticum aestivum L.) maximális tartalma tekintetében nem megfelelő, a Triticum durum Desf. fajhoz tartozó, Marialva fajtájú vetőmagok ideiglenes forgalmazásáról
  (az értesítés a C(2012) 1114. számú dokumentummal történt)

Triticum aestivum

Triticum durum

(az értesítés a C(2012) 1114. számú dokumentummal történt)

26

2012/117/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. február 23.) a Galileo program végrehajtásának a program fejlesztési és kiépítési szakaszában megvalósítandó földi központok és állomások tekintetében történő értékelése szempontjából kulcsfontosságú döntési szakaszok listájának létrehozásáról

28

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2011. szeptember 27-i 1006/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelethez (HL L 282., 2011.10.28.) | 32 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2011. szeptember 27-i 1006/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelethez (HL L 282., 2011.10.28.)

(HL L 282., 2011.10.28.)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 24.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/1

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. február 14.)

az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről

(2012/113/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdeményezzen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek uniós szintű megállapodással való felváltásáról. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdeményezzen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek uniós szintű megállapodással való felváltásáról.

| (2) | A 2011/663/EU tanácsi határozatnak (1) megfelelően, az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodást (2) („megállapodás”) aláírták és ideiglenesen alkalmazták, figyelemmel annak megkötésére. |
| --- | --- |

(2)

A 2011/663/EU tanácsi határozatnak (1) megfelelően, az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodást (2) („megállapodás”) aláírták és ideiglenesen alkalmazták, figyelemmel annak megkötésére.

| (3) | A megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodást (3) („megállapodás”) a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

2. cikk

Az Unió nevében a megállapodás 8. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést a Tanács elnöke teszi meg.

3.cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. LIDEGAARD

---

(1)  HL L 264., 2011.10.8., 1. o.

1

(2)  HL L 264., 2011.10.8., 2. o.

2

(3)  A megállapodást (HL L 264., 2011.10.8., 2. o.) az aláírásról szóló határozattal együtt tették közzé.

3

---

| 24.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/2

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. február 14.)

a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Általános Tanácsában az Európai Unió által Pakisztánnak biztosítandó további autonóm kereskedelmi preferenciákra vonatkozó WTO-mentesség iránti kérelem kapcsán az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

(2012/114/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Unióban folyamatban van a Pakisztánnak további autonóm kereskedelmi preferenciák biztosítását szolgáló jogszabály elfogadása. Az Uniónak az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) I. cikke 1. bekezdésében és XIII. cikkében foglalt kötelezettségei alóli szükséges mértékű mentesítése nélkül, a további autonóm kereskedelmi preferenciák biztosításával nyújtott elbánást ki kellene terjeszteni a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) minden más tagjára is. Ezért helyénvaló az 1994. évi GATT I. cikkének 1. bekezdése és XIII. cikke vonatkozásában szükséges mértékben mentességet kérni a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó marrakeshi egyezmény IX. cikkének 3. bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(1)

Az Unióban folyamatban van a Pakisztánnak további autonóm kereskedelmi preferenciák biztosítását szolgáló jogszabály elfogadása. Az Uniónak az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) I. cikke 1. bekezdésében és XIII. cikkében foglalt kötelezettségei alóli szükséges mértékű mentesítése nélkül, a további autonóm kereskedelmi preferenciák biztosításával nyújtott elbánást ki kellene terjeszteni a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) minden más tagjára is. Ezért helyénvaló az 1994. évi GATT I. cikkének 1. bekezdése és XIII. cikke vonatkozásában szükséges mértékben mentességet kérni a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó marrakeshi egyezmény IX. cikkének 3. bekezdése alapján.

| (2) | Az Unió először 2010. november 18-án nyújtott be mentesség iránti kérelmet, majd 2011. október 26-án és 2012. január 19-én felülvizsgálta, a WTO Általános Tanácsa pedig hamarosan döntést hoz róla. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió először 2010. november 18-án nyújtott be mentesség iránti kérelmet, majd 2011. október 26-án és 2012. január 19-én felülvizsgálta, a WTO Általános Tanácsa pedig hamarosan döntést hoz róla.

| (3) | Ezért helyénvaló a WTO Általános Tanácsában az Unió által e kérelem kapcsán képviselendő álláspontot meghatározni, |
| --- | --- |

(3)

Ezért helyénvaló a WTO Általános Tanácsában az Unió által e kérelem kapcsán képviselendő álláspontot meghatározni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Kereskedelmi Világszervezet WTO Általános Tanácsában az Európai Unió által képviselendő álláspont a Pakisztánnak biztosítandó további autonóm kereskedelmi preferenciákra vonatkozó WTO-mentesség jóváhagyása.

Ezt az álláspontot a Bizottság fejti ki.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. LIDEGAARD

---

RENDELETEK

| 24.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/3

---

A BIZOTTSÁG 160/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. február 23.)

a vajra vonatkozó magántárolási támogatás összegének a 2012. évre előre történő megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 43. cikke a) és d) pontjára, összefüggésben a 4. cikkel,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 28. cikke rendelkezik a vajra vonatkozó magántárolási támogatás nyújtásáról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 28. cikke rendelkezik a vajra vonatkozó magántárolási támogatás nyújtásáról.

| (2) | A vaj árának és készleteinek alakulása a piac egyensúlyának zavarára utal, amely szezonális tárolás segítségével megszüntethető vagy csökkenthető. A jelenlegi piaci helyzetre tekintettel 2012. március 1-jétől indokolt támogatást nyújtani a vaj magántárolásához. |
| --- | --- |

(2)

A vaj árának és készleteinek alakulása a piac egyensúlyának zavarára utal, amely szezonális tárolás segítségével megszüntethető vagy csökkenthető. A jelenlegi piaci helyzetre tekintettel 2012. március 1-jétől indokolt támogatást nyújtani a vaj magántárolásához.

| (3) | Az egyes mezőgazdasági termékek magántárolásához nyújtható közösségi támogatás odaítélésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2008. augusztus 20-i 826/2008/EK bizottsági rendelet (2) meghatározta a magántárolási támogatási rendszer végrehajtásának közös szabályait. |
| --- | --- |

(3)

Az egyes mezőgazdasági termékek magántárolásához nyújtható közösségi támogatás odaítélésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2008. augusztus 20-i 826/2008/EK bizottsági rendelet (2) meghatározta a magántárolási támogatási rendszer végrehajtásának közös szabályait.

| (4) | A 826/2008/EK rendelet 6. cikke értelmében az előre rögzített támogatást a rendelet III. fejezetében foglalt részletes szabályoknak és feltételeknek megfelelően kell nyújtani. |
| --- | --- |

(4)

A 826/2008/EK rendelet 6. cikke értelmében az előre rögzített támogatást a rendelet III. fejezetében foglalt részletes szabályoknak és feltételeknek megfelelően kell nyújtani.

| (5) | Az 1234/2007/EK rendelet 29. cikkével összhangban a támogatást a tárolási költségekre, valamint a friss vaj és a készletezett vaj árának várható alakulására figyelemmel kell megállapítani. |
| --- | --- |

(5)

Az 1234/2007/EK rendelet 29. cikkével összhangban a támogatást a tárolási költségekre, valamint a friss vaj és a készletezett vaj árának várható alakulására figyelemmel kell megállapítani.

| (6) | Indokolt támogatást megállapítani az érintett termékek be- és kitárolásának költségeire, valamint a hűtőházi tárolás napi költségeire és a finanszírozási költségekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(6)

Indokolt támogatást megállapítani az érintett termékek be- és kitárolásának költségeire, valamint a hűtőházi tárolás napi költségeire és a finanszírozási költségekre vonatkozóan.

| (7) | A szóban forgó intézkedés végrehajtásának megkönnyítése érdekében és a tagállamok jelenlegi gyakorlatára figyelemmel indokolt előírni, hogy a támogatás csak a már teljesen betárolt termékekre vonatkozzon. Következésképpen eltérést kell biztosítani a 826/2008/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében foglaltaktól. |
| --- | --- |

(7)

A szóban forgó intézkedés végrehajtásának megkönnyítése érdekében és a tagállamok jelenlegi gyakorlatára figyelemmel indokolt előírni, hogy a támogatás csak a már teljesen betárolt termékekre vonatkozzon. Következésképpen eltérést kell biztosítani a 826/2008/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében foglaltaktól.

| (8) | Az igazgatás hatékonyabbá és egyszerűbbé tétele érdekében abban az esetben, ha a tárolásra vonatkozó szükséges információk már szerepelnek a támogatás iránti kérelemben, helyénvaló mentességet adni azon kötelezettség alól, hogy ugyanezeket az információkat a 826/2008/EK rendelet 20. cikke első bekezdésének a) pontja alapján a szerződés megkötését követően is bejelentsék. |
| --- | --- |

(8)

Az igazgatás hatékonyabbá és egyszerűbbé tétele érdekében abban az esetben, ha a tárolásra vonatkozó szükséges információk már szerepelnek a támogatás iránti kérelemben, helyénvaló mentességet adni azon kötelezettség alól, hogy ugyanezeket az információkat a 826/2008/EK rendelet 20. cikke első bekezdésének a) pontja alapján a szerződés megkötését követően is bejelentsék.

| (9) | Az egyszerűsítés és a logisztikai hatékonyság érdekében azokban az esetekben, ahol a szerződésszám szerepel a tárolási nyilvántartásban, célszerű lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy eltekintsenek azon kötelezettségtől, amely szerint a szerződésszámot minden egyes tárolt egységen fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

(9)

Az egyszerűsítés és a logisztikai hatékonyság érdekében azokban az esetekben, ahol a szerződésszám szerepel a tárolási nyilvántartásban, célszerű lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy eltekintsenek azon kötelezettségtől, amely szerint a szerződésszámot minden egyes tárolt egységen fel kell tüntetni.

| (10) | Az igazgatás hatékonyabbá és egyszerűbbé tétele érdekében és a vajtárolás különleges helyzetét figyelembe véve indokolt a 826/2008/EK rendelet 36. cikkének (6) bekezdése szerinti ellenőrzéseket a szerződések legalább felének tekintetében elvégezni. Ezért rendelkezni kell az említett cikktől való eltérésről. |
| --- | --- |

(10)

Az igazgatás hatékonyabbá és egyszerűbbé tétele érdekében és a vajtárolás különleges helyzetét figyelembe véve indokolt a 826/2008/EK rendelet 36. cikkének (6) bekezdése szerinti ellenőrzéseket a szerződések legalább felének tekintetében elvégezni. Ezért rendelkezni kell az említett cikktől való eltérésről.

| (11) | A közös piacszervezésnek, a közvetlen kifizetések rendszerének, a mezőgazdasági termékek promóciójának, valamint a legkülső régiókra és a kisebb égei-tengeri szigetekre alkalmazandó rendszereknek a végrehajtásával összefüggésben a Bizottsághoz eljuttatandó információk és dokumentumok tagállamok általi továbbítására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. augusztus 31-i 792/2009/EK bizottsági rendelet (3) közös szabályokat állapít meg a tagállami illetékes hatóságok által a Bizottsághoz eljuttatandó információk és dokumentumok továbbításával kapcsolatban. Az említett szabályok egyebek mellett kötelezővé teszik a tagállamok számára a Bizottság által rendelkezésre bocsátott információs rendszerek használatát, és szabályozzák az értesítések küldésére jogosult hatóságok vagy személyek hozzáférési jogainak validálását. Ezenkívül a szóban forgó rendelet közös elveket állapít meg az információs rendszerek tekintetében a dokumentumok mindenkori hitelességének, teljességének és olvashatóságának biztosítására. A személyes adatok védelméről is rendelkezik. |
| --- | --- |

(11)

A közös piacszervezésnek, a közvetlen kifizetések rendszerének, a mezőgazdasági termékek promóciójának, valamint a legkülső régiókra és a kisebb égei-tengeri szigetekre alkalmazandó rendszereknek a végrehajtásával összefüggésben a Bizottsághoz eljuttatandó információk és dokumentumok tagállamok általi továbbítására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. augusztus 31-i 792/2009/EK bizottsági rendelet (3) közös szabályokat állapít meg a tagállami illetékes hatóságok által a Bizottsághoz eljuttatandó információk és dokumentumok továbbításával kapcsolatban. Az említett szabályok egyebek mellett kötelezővé teszik a tagállamok számára a Bizottság által rendelkezésre bocsátott információs rendszerek használatát, és szabályozzák az értesítések küldésére jogosult hatóságok vagy személyek hozzáférési jogainak validálását. Ezenkívül a szóban forgó rendelet közös elveket állapít meg az információs rendszerek tekintetében a dokumentumok mindenkori hitelességének, teljességének és olvashatóságának biztosítására. A személyes adatok védelméről is rendelkezik.

| (12) | A 792/2009/EK rendelet értelmében az információs rendszereknek az említett rendelettel összhangban történő használatára vonatkozó kötelezettséget bele kell foglalni a különös tájékoztatási kötelezettséget előíró rendeletekbe. |
| --- | --- |

(12)

A 792/2009/EK rendelet értelmében az információs rendszereknek az említett rendelettel összhangban történő használatára vonatkozó kötelezettséget bele kell foglalni a különös tájékoztatási kötelezettséget előíró rendeletekbe.

| (13) | A Bizottság olyan információs rendszert fejlesztett ki, amely lehetővé teszi, hogy a dokumentumok kezelése és az eljárások lebonyolítása a Bizottság belső munkafolyamataiban és a közös agrárpolitika végrehajtásában részt vevő hatóságokkal való kapcsolattartásban egyaránt elektronikus úton történjék. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság olyan információs rendszert fejlesztett ki, amely lehetővé teszi, hogy a dokumentumok kezelése és az eljárások lebonyolítása a Bizottság belső munkafolyamataiban és a közös agrárpolitika végrehajtásában részt vevő hatóságokkal való kapcsolattartásban egyaránt elektronikus úton történjék.

| (14) | A vaj magántárolására vonatkozó értesítési kötelezettségeknek a 792/2009/EK rendelettel összhangban álló rendszer útján is eleget lehet tenni, különös tekintettel a 826/2008/EK rendelet 35. cikkében előírt kötelezettségekre. |
| --- | --- |

(14)

A vaj magántárolására vonatkozó értesítési kötelezettségeknek a 792/2009/EK rendelettel összhangban álló rendszer útján is eleget lehet tenni, különös tekintettel a 826/2008/EK rendelet 35. cikkében előírt kötelezettségekre.

| (15) | Az egyértelműség érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy ez a rendelet a szerződéses tárolási időszak végeként meghatározott záró időpontban veszítse hatályát. |
| --- | --- |

(15)

Az egyértelműség érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy ez a rendelet a szerződéses tárolási időszak végeként meghatározott záró időpontban veszítse hatályát.

| (16) | A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül, |
| --- | --- |

(16)

A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   E rendelet az 1234/2007/EK rendelet 28. cikkének a) pontjában említett sózott és sózatlan vaj magántárolási támogatásáról rendelkezik a 2012. március 1-jétől kezdődően kötendő szerződések tekintetében.

(2)   Amennyiben e rendelet másképpen nem rendelkezik, a 826/2008/EK rendeletet kell alkalmazni.

2. cikk

A mennyiségeknek a 826/2008/EK rendelet 16. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett mértékegysége a „tárolási tétel”, amely az e rendeletben szabályozott termék legalább egy tonna tömegű, homogén összetételű és minőségű, egyetlen gyártóüzemben előállított és egy adott napon egy adott raktárba betárolt mennyiségének felel meg.

3. cikk

(1)   A 826/2008/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésétől eltérve a kérelmek csak a már teljesen betárolt termékekre vonatkozhatnak.

(2)   A 826/2008/EK rendelet 20. cikke első bekezdésének a) pontja nem alkalmazandó.

(3)   A tagállamok mentességet adhatnak a 826/2008/EK rendelet 22. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett, a szerződésszám feltüntetésére vonatkozó kötelezettség alól, feltéve, hogy a raktár vezetője vállalja, hogy a szerződésszámot feltünteti a szóban forgó rendelet I. mellékletének III. pontjában említett nyilvántartásban.

(4)   A 826/2008/EK rendelet 36. cikkének (6) bekezdésétől eltérve az ellenőrzésért felelős hatóság a szerződéses tárolási időszak végén – a 2012. augusztustól 2013. februárig terjedő kitárolási időszak teljes ideje alatt – a szerződések legalább felével kapcsolatban mintavétel útján ellenőrzi a raktáron lévő vaj tömegét és azonosságát.

4. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett termékekre vonatkozó támogatás összege:

| — | a rögzített tárolási költségekre 14,88 EUR/tárolt tonna, |
| --- | --- |

—

a rögzített tárolási költségekre 14,88 EUR/tárolt tonna,

| — | a szerződéses tárolás időtartamára 0,26 EUR/tonna/nap. |
| --- | --- |

—

a szerződéses tárolás időtartamára 0,26 EUR/tonna/nap.

(2)   A szerződéses tárolás keretében a betárolásra 2012. március 1. és augusztus 15. között kerül sor. A kitárolásra csak 2012. augusztus 16-tól kerülhet sor. A szerződéses tárolás vége a kitárolás napját megelőző nap vagy legkésőbb a betárolás évét követő év februárjának utolsó napja.

(3)   Támogatás csak akkor nyújtható, ha a szerződéses tárolási időszak hossza 90 és 210 nap között van.

5. cikk

(1)   A tagállamok értesítik a Bizottságot a következőkről:

| a) | minden kedden az előző hétre vonatkozóan arról a mennyiségről, amelyre szerződést kötöttek, valamint arról a termékmennyiségről, amelyre szerződéskötési kérelmet nyújtottak be, a 826/2008/EK rendelet 35. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírtaknak megfelelően; |
| --- | --- |

a)

minden kedden az előző hétre vonatkozóan arról a mennyiségről, amelyre szerződést kötöttek, valamint arról a termékmennyiségről, amelyre szerződéskötési kérelmet nyújtottak be, a 826/2008/EK rendelet 35. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírtaknak megfelelően;

| b) | legkésőbb minden hónap végén az előző hónapra vonatkozóan a 826/2008/EK rendelet 35. cikke 1) bekezdésének b) pontjában előírt információkról a készletekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

b)

legkésőbb minden hónap végén az előző hónapra vonatkozóan a 826/2008/EK rendelet 35. cikke 1) bekezdésének b) pontjában előírt információkról a készletekre vonatkozóan.

(2)   Az (1) bekezdésben említett értesítéseket a 792/2009/EK rendeletnek megfelelően kell megküldeni.

6. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet 2013. február 28-án hatályát veszti.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 223., 2008.8.21., 3. o.

2

(3)  HL L 228., 2009.9.1., 3. o.

3

---

| 24.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/6

---

A BIZOTTSÁG 161/2012/EU RENDELETE

(2012. február 23.)

a foltos tőkehal állományainak a Skóciától nyugatra fekvő területeken történő védelmére irányuló sürgősségi intézkedésekről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2371/2002/EK rendelet értelmében a közös halászati politikának az élő vízi erőforrások védelme, kezelése és kiaknázása tekintetében koherens intézkedésekről kell gondoskodnia, ideértve azokat az egyedi intézkedéseket, amelyek a halászati tevékenységeknek a tengeri ökoszisztémákra és a nem célfajokra gyakorolt hatását hivatottak csökkenteni. |
| --- | --- |

(1)

A 2371/2002/EK rendelet értelmében a közös halászati politikának az élő vízi erőforrások védelme, kezelése és kiaknázása tekintetében koherens intézkedésekről kell gondoskodnia, ideértve azokat az egyedi intézkedéseket, amelyek a halászati tevékenységeknek a tengeri ökoszisztémákra és a nem célfajokra gyakorolt hatását hivatottak csökkenteni.

| (2) | A közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal védelme érdekében az 1288/2009/EK tanácsi rendelettel (2) és az 579/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) módosított 43/2009/EK tanácsi rendelet (4) III. mellékletének 6.1. pontja az ICES VI körzeten belül létrehoz egy olyan övezetet (a továbbiakban: a Skóciától nyugatra fekvő vizek), amelyben tilos a halászati tevékenység végzése. |
| --- | --- |

(2)

A közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal védelme érdekében az 1288/2009/EK tanácsi rendelettel (2) és az 579/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) módosított 43/2009/EK tanácsi rendelet (4) III. mellékletének 6.1. pontja az ICES VI körzeten belül létrehoz egy olyan övezetet (a továbbiakban: a Skóciától nyugatra fekvő vizek), amelyben tilos a halászati tevékenység végzése.

| (3) | Az említett tilalomtól eltérve a 43/2009/EK rendelet III. mellékletének 6.5., illetve 6.6. pontja lehetővé teszi a norvég homár halászatát, illetve a vonóhálókkal, fenékvonóhálókkal vagy hasonló eszközökkel történő halászatot, feltéve, hogy bizonyos feltételek teljesülnek, különösen az, hogy a fedélzeten tartott fogásokban a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és/vagy a vékonybajszú tőkehal bármilyen keveréke nem haladhat meg egy meghatározott százalékos arányt. |
| --- | --- |

(3)

Az említett tilalomtól eltérve a 43/2009/EK rendelet III. mellékletének 6.5., illetve 6.6. pontja lehetővé teszi a norvég homár halászatát, illetve a vonóhálókkal, fenékvonóhálókkal vagy hasonló eszközökkel történő halászatot, feltéve, hogy bizonyos feltételek teljesülnek, különösen az, hogy a fedélzeten tartott fogásokban a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és/vagy a vékonybajszú tőkehal bármilyen keveréke nem haladhat meg egy meghatározott százalékos arányt.

| (4) | Ezen előírás célja az volt, hogy a három említett állomány esetében a célzott halászat betiltása révén csökkentse a halászattal okozott állománypusztulás mértékét az állományok elterjedési területén. |
| --- | --- |

(4)

Ezen előírás célja az volt, hogy a három említett állomány esetében a célzott halászat betiltása révén csökkentse a halászattal okozott állománypusztulás mértékét az állományok elterjedési területén.

| (5) | A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) és a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) által szolgáltatott bizonyítékok és szakvélemények rámutattak arra, hogy a halak visszadobására az ICES VIa körzet tekintetében bevezetett, a fogások összetételére vonatkozó szabályok miatt kerül sor. |
| --- | --- |

(5)

A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) és a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) által szolgáltatott bizonyítékok és szakvélemények rámutattak arra, hogy a halak visszadobására az ICES VIa körzet tekintetében bevezetett, a fogások összetételére vonatkozó szabályok miatt kerül sor.

| (6) | Az ICES szerint a foltos tőkehalnak az ICES VIa körzetben élő állománya a biztonságos biológiai határértékek alatt van, az ICES ugyanakkor azonban azt is megállapítja, hogy az állománynak az utóbbi időben történt, szokásosnál nagyobb mértékű pótlódása hozzá fog járulni az állomány szaporodóképes biomasszájának növekedéséhez. |
| --- | --- |

(6)

Az ICES szerint a foltos tőkehalnak az ICES VIa körzetben élő állománya a biztonságos biológiai határértékek alatt van, az ICES ugyanakkor azonban azt is megállapítja, hogy az állománynak az utóbbi időben történt, szokásosnál nagyobb mértékű pótlódása hozzá fog járulni az állomány szaporodóképes biomasszájának növekedéséhez.

| (7) | Az állomány e korosztályainak további fejlődése azt jelenti, hogy ezek az egyedek mostanában érnek a kifejlettség olyan szakaszába, ahol már érinti őket a halászat. Mivel a halászoknak teljesíteniük kell a kirakodási követelményeket, a fogás összetételére vonatkozó szabályok bevezetése tovább növelné az állomány visszadobott egyedeinek számát, mielőtt még e halak hozzájárulhatnának az állomány jövőbeni gyarapodásához. Egy olyan állomány esetében, amely a biztonságos biológiai határértékek alatt van, a szaporodóképes biomassza eltűnése komoly veszélyt jelent az állomány hosszú távú helyreállása és fenntarthatósága tekintetében. A fogási összetételre vonatkozó szabályok további alkalmazása során a kirakodásokat, és nem a fogásokat ellenőrzik. A foltostőkehal-állomány méretének jelenlegi növekedése – bármilyen kvótaváltozástól függetlenül – a szabályozás által kiváltott visszadobás mértékének növekedéséhez fog vezetni. |
| --- | --- |

(7)

Az állomány e korosztályainak további fejlődése azt jelenti, hogy ezek az egyedek mostanában érnek a kifejlettség olyan szakaszába, ahol már érinti őket a halászat. Mivel a halászoknak teljesíteniük kell a kirakodási követelményeket, a fogás összetételére vonatkozó szabályok bevezetése tovább növelné az állomány visszadobott egyedeinek számát, mielőtt még e halak hozzájárulhatnának az állomány jövőbeni gyarapodásához. Egy olyan állomány esetében, amely a biztonságos biológiai határértékek alatt van, a szaporodóképes biomassza eltűnése komoly veszélyt jelent az állomány hosszú távú helyreállása és fenntarthatósága tekintetében. A fogási összetételre vonatkozó szabályok további alkalmazása során a kirakodásokat, és nem a fogásokat ellenőrzik. A foltostőkehal-állomány méretének jelenlegi növekedése – bármilyen kvótaváltozástól függetlenül – a szabályozás által kiváltott visszadobás mértékének növekedéséhez fog vezetni.

| (8) | A foltos tőkehalra vonatkozó halászati lehetőségeknek az ICES VIa körzetben 2012 februárjától bekövetkező növekedése a halászati terhelés fokozódását fogja eredményezni. A 2012-es halászati lehetőségek felhasználására irányuló erőfeszítések nagyobb állománypusztulást vonnak majd maguk után minden, a foltos tőkehallal együtt kifogott állománynál, különösen a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal esetében. |
| --- | --- |

(8)

A foltos tőkehalra vonatkozó halászati lehetőségeknek az ICES VIa körzetben 2012 februárjától bekövetkező növekedése a halászati terhelés fokozódását fogja eredményezni. A 2012-es halászati lehetőségek felhasználására irányuló erőfeszítések nagyobb állománypusztulást vonnak majd maguk után minden, a foltos tőkehallal együtt kifogott állománynál, különösen a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal esetében.

| (9) | Mivel a foltos tőkehal célzott halászata februárban kezdődik, a túlzott mértékű visszadobások megakadályozására irányuló szabályokat szükséges azonnali hatállyal bevezetni. |
| --- | --- |

(9)

Mivel a foltos tőkehal célzott halászata februárban kezdődik, a túlzott mértékű visszadobások megakadályozására irányuló szabályokat szükséges azonnali hatállyal bevezetni.

| (10) | A foltos tőkehal egyedeinek további, egyre növekvő mértékű visszadobása hatással lesz az állomány jövőbeli helyreállására és szaporodására. A halászati lehetőségek minél nagyobb mértékű kihasználása veszélyezteti más állományok fenntarthatóságát. Fennáll annak a veszélye, hogy a halászat okozta állománypusztulás nagy arányából adódóan más állományok is összeomlanak. |
| --- | --- |

(10)

A foltos tőkehal egyedeinek további, egyre növekvő mértékű visszadobása hatással lesz az állomány jövőbeli helyreállására és szaporodására. A halászati lehetőségek minél nagyobb mértékű kihasználása veszélyezteti más állományok fenntarthatóságát. Fennáll annak a veszélye, hogy a halászat okozta állománypusztulás nagy arányából adódóan más állományok is összeomlanak.

| (11) | A kirakodási követelmények és a foltos tőkehal elkerülhetetlen fogásai közötti ellentmondás 2012-ben jelentős mértékben növekedni fog. Ezért a foltos tőkehal tekintetében indokolt azonnali hatállyal felfüggeszteni a fogás összetételére vonatkozó szabályokat azért, hogy a Skóciától nyugatra fekvő vizekben elkerülhető legyen a szóban forgó faj állományának helyreállását fenyegető komoly kockázat, valamint megakadályozható legyen a más állományokra nehezedő halászati terhelés, mindazonáltal ésszerű módon felhasználhatók maradjanak a 2012-es halászati lehetőségek, |
| --- | --- |

(11)

A kirakodási követelmények és a foltos tőkehal elkerülhetetlen fogásai közötti ellentmondás 2012-ben jelentős mértékben növekedni fog. Ezért a foltos tőkehal tekintetében indokolt azonnali hatállyal felfüggeszteni a fogás összetételére vonatkozó szabályokat azért, hogy a Skóciától nyugatra fekvő vizekben elkerülhető legyen a szóban forgó faj állományának helyreállását fenyegető komoly kockázat, valamint megakadályozható legyen a más állományokra nehezedő halászati terhelés, mindazonáltal ésszerű módon felhasználhatók maradjanak a 2012-es halászati lehetőségek,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

E rendelet alkalmazásának időszakában a 43/2009/EK rendelet III. melléklete A. része 6.5. pontjának iii. alpontjában és 6.6. pontja ii. alpontjában a fogás összetétele tekintetében előírt százalékos arányok nem alkalmazandók a foltos tőkehalra vonatkozóan.

2.cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2012. augusztus 25-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 347., 2009.12.24., 6. o.

2

(3)  HL L 165., 2011.6.24., 1. o.

3

(4)  HL L 22., 2009.1.26., 1. o.

4

---

| 24.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/8

---

A BIZOTTSÁG 162/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. február 23.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 23-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 107,2 |
| JO | 75,8 |
| MA | 79,0 |
| TN | 93,9 |
| TR | 95,1 |
| ZZ | 90,2 |
| 0707 00 05 | JO | 134,1 |
| MA | 94,2 |
| TR | 156,1 |
| ZZ | 128,1 |
| 0709 93 10 | MA | 66,1 |
| TR | 138,4 |
| ZZ | 102,3 |
| 0805 10 20 | EG | 50,2 |
| IL | 74,0 |
| MA | 52,2 |
| TN | 48,6 |
| TR | 72,2 |
| ZZ | 59,4 |
| 0805 20 10 | IL | 128,4 |
| MA | 88,3 |
| ZZ | 108,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 83,5 |
| IL | 111,6 |
| MA | 102,7 |
| TR | 62,7 |
| ZZ | 90,1 |
| 0805 50 10 | EG | 74,4 |
| TR | 57,7 |
| ZZ | 66,1 |
| 0808 10 80 | CA | 136,5 |
| CL | 98,4 |
| CN | 90,6 |
| MK | 29,3 |
| US | 146,9 |
| ZZ | 100,3 |
| 0808 30 90 | AR | 108,4 |
| CL | 96,2 |
| CN | 48,2 |
| US | 127,1 |
| ZA | 87,7 |
| ZZ | 93,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

107,2

JO

75,8

MA

79,0

TN

93,9

TR

95,1

ZZ

90,2

0707 00 05

JO

134,1

MA

94,2

TR

156,1

ZZ

128,1

0709 93 10

MA

66,1

TR

138,4

ZZ

102,3

0805 10 20

EG

50,2

IL

74,0

MA

52,2

TN

48,6

TR

72,2

ZZ

59,4

0805 20 10

IL

128,4

MA

88,3

ZZ

108,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

83,5

IL

111,6

MA

102,7

TR

62,7

ZZ

90,1

0805 50 10

EG

74,4

TR

57,7

ZZ

66,1

0808 10 80

CA

136,5

CL

98,4

CN

90,6

MK

29,3

US

146,9

ZZ

100,3

0808 30 90

AR

108,4

CL

96,2

CN

48,2

US

127,1

ZA

87,7

ZZ

93,5

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 24.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/10

---

A BIZOTTSÁG 163/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. február 23.)

az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (1) és különösen annak 4. cikkével összefüggésben értelmezett 143. cikkére,

tekintettel az ovalbuminra és laktalbuminra vonatkozó közös kereskedelmi rendszerről szóló, 2009. július 7-i 614/2009/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat.

| (2) | Az irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló, rendszeresen ellenőrzött adatokból megállapítható, hogy az irányadó árakat bizonyos baromfihús- és tojáságazati termékek, illetve a tojásalbumin behozatala vonatkozásában a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

Az irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló, rendszeresen ellenőrzött adatokból megállapítható, hogy az irányadó árakat bizonyos baromfihús- és tojáságazati termékek, illetve a tojásalbumin behozatala vonatkozásában a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani kell.

| (3) | Ezért az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Ezért az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet kihirdetésének napján lépjen hatályba. |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet kihirdetésének napján lépjen hatályba.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1484/95/EK rendelet I. mellékletének helyébe az e rendelet mellékletében szereplő szöveg lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 23-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 181., 2009.7.14., 8. o.

2

(3)  HL L 145., 1995.6.29., 47. o.

3

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

| KN-kód | Árumegnevezés | Irányadó ár
  (EUR/100 kg) | A 3. cikk (3) bekezdésében említett biztosíték
  (EUR/100 kg) | Származási hely (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Tisztított és bontott, 70 %-os csirke, fagyasztva | 124,1 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva | 140,1 | 0 | AR |
| 133,6 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Gallus domesticus darabolva, csont nélkül, fagyasztva, | 285,6 | 4 | AR |
| 223,3 | 23 | BR |
| 322,7 | 0 | CL |
| 0207 14 50 | Csirkemell, fagyasztva | 222,0 | 0 | BR |
| 0207 27 10 | Pulykadarabok, csont nélkül, fagyasztva | 315,3 | 0 | BR |
| 415,6 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Tojássárgája, szárítva | 314,4 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Tojás, héj nélkül, szárítva | 337,5 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Kakas- vagy tyúkkészítmény főzés nélkül | 306,1 | 0 | BR |
| 353,6 | 0 | CL |
| 3502 11 90 | Szárított tojásfehérje | 522,3 | 0 | AR |

KN-kód

Árumegnevezés

Irányadó ár

(EUR/100 kg)

A 3. cikk (3) bekezdésében említett biztosíték

(EUR/100 kg)

Származási hely (1)

0207 12 10

Tisztított és bontott, 70 %-os csirke, fagyasztva

124,1

0

AR

0207 12 90

Tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva

140,1

0

AR

133,6

0

BR

0207 14 10

Gallus domesticus darabolva, csont nélkül, fagyasztva,

285,6

4

AR

223,3

23

BR

322,7

0

CL

0207 14 50

Csirkemell, fagyasztva

222,0

0

BR

0207 27 10

Pulykadarabok, csont nélkül, fagyasztva

315,3

0

BR

415,6

0

CL

0408 11 80

Tojássárgája, szárítva

314,4

0

AR

0408 91 80

Tojás, héj nélkül, szárítva

337,5

0

AR

1602 32 11

Kakas- vagy tyúkkészítmény főzés nélkül

306,1

0

BR

353,6

0

CL

3502 11 90

Szárított tojásfehérje

522,3

0

AR

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A »ZZ« kód jelentése: »egyéb származási hely«.”

1

---

HATÁROZATOK

| 24.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/12

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. február 10.)

az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett átmeneti nemzeti tervekre vonatkozó szabályok meghatározásáról

(az értesítés a C(2012) 612. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/115/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről) szóló, 2010. november 24-i 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 41. cikke b) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2010/75/EU irányelv 32. cikke értelmében a tagállamok a 2016. január 1. és 2020. június 30. közötti időszakban bizonyos tüzelőberendezésekre vonatkozóan átmeneti nemzeti tervet dolgozhatnak ki és hajthatnak végre, amely terv a következő szennyező anyagok közül egy vagy több kibocsátását érinti: nitrogén-oxidok, kén-dioxid és por. |
| --- | --- |

(1)

A 2010/75/EU irányelv 32. cikke értelmében a tagállamok a 2016. január 1. és 2020. június 30. közötti időszakban bizonyos tüzelőberendezésekre vonatkozóan átmeneti nemzeti tervet dolgozhatnak ki és hajthatnak végre, amely terv a következő szennyező anyagok közül egy vagy több kibocsátását érinti: nitrogén-oxidok, kén-dioxid és por.

| (2) | A gázturbinák esetében kizárólag a nitrogén-oxid-kibocsátás tartozhat a terv hatálya alá. Az átmeneti nemzeti terv hatálya alá tartozó tüzelőberendezések mentesülhetnek a terv hatálya alá tartozó szennyező anyagokra vonatkozó, a 2010/75/EU irányelv 30. cikkének (2) bekezdésében említett kibocsátási határértékek vagy adott esetben 31. cikkében említett kéntelenítési arányok betartása alól. |
| --- | --- |

(2)

A gázturbinák esetében kizárólag a nitrogén-oxid-kibocsátás tartozhat a terv hatálya alá. Az átmeneti nemzeti terv hatálya alá tartozó tüzelőberendezések mentesülhetnek a terv hatálya alá tartozó szennyező anyagokra vonatkozó, a 2010/75/EU irányelv 30. cikkének (2) bekezdésében említett kibocsátási határértékek vagy adott esetben 31. cikkében említett kéntelenítési arányok betartása alól.

| (3) | A 2010/75/EU irányelv 32. cikkének egységes végrehajtása érdekében végrehajtási szabályokat szükséges elfogadni. |
| --- | --- |

(3)

A 2010/75/EU irányelv 32. cikkének egységes végrehajtása érdekében végrehajtási szabályokat szükséges elfogadni.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2010/75/EU irányelv 75. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2010/75/EU irányelv 75. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az átmeneti nemzeti terv hatálya alá tartozó tüzelőberendezések

Az e határozat mellékletének 1. szakaszában foglalt részletes szabályokkal összhangban az átmeneti nemzeti terv hatálya kizárólag a 2010/75/EU irányelv III. fejezetében ismertetett teljes tüzelőberendezésekre terjedhet ki, a 2010/75/EU irányelv 32. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseire és 29. cikkének összesítési szabályaira is figyelemmel.

2. cikk

Az átmeneti nemzeti tervek tartalma

(1)   E határozat mellékletének 2. szakaszával összhangban az egyes átmeneti nemzeti tervekben a következő információkat szükséges megadni:

| a) | a terv hatálya alá tartozó összes tüzelőberendezés jegyzéke, ismertetve azok összes lényeges működési jellemzőjét; |
| --- | --- |

a)

a terv hatálya alá tartozó összes tüzelőberendezés jegyzéke, ismertetve azok összes lényeges működési jellemzőjét;

| b) | az a mérték, amely számítások alapján a 2016-ra és 2019-re megállapított összkibocsátási határértékeken belül az egyes tüzelőberendezések kibocsátásának tudható be; |
| --- | --- |

b)

az a mérték, amely számítások alapján a 2016-ra és 2019-re megállapított összkibocsátási határértékeken belül az egyes tüzelőberendezések kibocsátásának tudható be;

| c) | az összkibocsátási határértékeket szennyező anyagonként ismertető táblázat a 2016., 2017., 2018., 2019. évre és 2020. első félévére vonatkozóan; |
| --- | --- |

c)

az összkibocsátási határértékeket szennyező anyagonként ismertető táblázat a 2016., 2017., 2018., 2019. évre és 2020. első félévére vonatkozóan;

| d) | az összkibocsátási határértékek kiszámításának levezetése. |
| --- | --- |

d)

az összkibocsátási határértékek kiszámításának levezetése.

Az átmeneti nemzeti tervekben a fentieken túlmenően az alábbi információknak is szerepelniük kell:

| a) | annak leírása, hogy a terv végrehajtását a tagállamok hogyan tervezik nyomon követni és a Bizottság felé jelenteni; |
| --- | --- |

a)

annak leírása, hogy a terv végrehajtását a tagállamok hogyan tervezik nyomon követni és a Bizottság felé jelenteni;

| b) | azon intézkedések listája, amelyeket alkalmazva garantálható, hogy a tervben szereplő összes tüzelőberendezés legkésőbb 2020. július 1-jéig megfeleljen a 2010/75/EU irányelv V. mellékletében feltüntetett kibocsátási határértékeknek. |
| --- | --- |

b)

azon intézkedések listája, amelyeket alkalmazva garantálható, hogy a tervben szereplő összes tüzelőberendezés legkésőbb 2020. július 1-jéig megfeleljen a 2010/75/EU irányelv V. mellékletében feltüntetett kibocsátási határértékeknek.

(2)   Az (1) bekezdés első albekezdése a) pontjának céljára a tagállamoknak az e határozat mellékletének A. függelékében található A.1. táblázatot kell használniuk mintául.

Az (1) bekezdés első albekezdése c) pontjának céljára a tagállamoknak az e határozat mellékletének B. függelékében található B.3. táblázatot kell használniuk mintául.

3. cikk

Az átmeneti nemzeti tervekben szereplő összkibocsátási határértékek meghatározása

(1)   A 2010/75/EU irányelv 32. cikkének (3) bekezdésében foglaltak teljesítése céljából az összkibocsátási határértékeket az e határozat mellékletének 3. szakaszában meghatározott módszerek szerint kell kiszámítani.

(2)   A tagállamoknak az e határozat mellékletének B. függelékében szereplő B.1. táblázatot kell mintául venniük a vonatkozó kibocsátási határértékek, a minimális kéntelenítési arányok, valamint a 2016. évi összkibocsátási határértékek vonatkozásában a kibocsátás tüzelőberendezésenkénti részarányának és 2016. évi összesített értékének megadásakor.

Az alábbi esetekben a tagállamoknak a minta „Megjegyzések” oszlopában további információkat kell közölniük a számításhoz használt kibocsátási határértékekről:

| a) | az e határozat mellékletének C. függelékében szereplő C.1. és C.2. táblázathoz tartozó megjegyzésekben említett kibocsátási határértékek alkalmazásakor; |
| --- | --- |

a)

az e határozat mellékletének C. függelékében szereplő C.1. és C.2. táblázathoz tartozó megjegyzésekben említett kibocsátási határértékek alkalmazásakor;

| b) | több tüzelőanyag-fajtát alkalmazó berendezések vagy több berendezéstípusból álló kombinációk esetében. |
| --- | --- |

b)

több tüzelőanyag-fajtát alkalmazó berendezések vagy több berendezéstípusból álló kombinációk esetében.

(3)   A tagállamoknak az e határozat mellékletének B. függelékében szereplő B.2. táblázatot kell mintául venniük a vonatkozó kibocsátási határértékek, a minimális kéntelenítési arányok, valamint a 2019. évi összkibocsátási határértékek vonatkozásában a kibocsátás tüzelőberendezésenkénti részarányának és 2019. évi összesített értékének megadásakor.

Az alábbi esetekben a tagállamoknak a minta „Megjegyzések” oszlopában további információkat kell közölniük a számításhoz használt kibocsátási határértékekről:

| a) | az e határozat mellékletének D. függelékében szereplő D.1. és D.2. táblázathoz tartozó megjegyzésekben említett kibocsátási határértékek alkalmazásakor; |
| --- | --- |

a)

az e határozat mellékletének D. függelékében szereplő D.1. és D.2. táblázathoz tartozó megjegyzésekben említett kibocsátási határértékek alkalmazásakor;

| b) | több tüzelőanyag-fajtát alkalmazó berendezések vagy több berendezéstípusból álló kombinációk esetében. |
| --- | --- |

b)

több tüzelőanyag-fajtát alkalmazó berendezések vagy több berendezéstípusból álló kombinációk esetében.

4. cikk

Az átmeneti nemzeti tervek végrehajtása

A 2010/75/EU irányelv 32. cikke (5) bekezdésének második és harmadik albekezdésével összhangban a tagállamok kizárólag a Bizottság jóváhagyásával hajthatják végre átmeneti nemzeti tervüket.

5. cikk

Az átmeneti nemzeti tervek későbbi módosításai

(1)   A tagállamok mechanizmust kötelesek létrehozni az átmeneti nemzeti terv hatálya alá tartozó tüzelőberendezések minden olyan lényeges változtatásának megállapításához, amely hatással lehet a vonatkozó összkibocsátási határértékekre.

(2)   A 2010/75/EU irányelv 32. cikkének (6) bekezdésében foglaltak teljesítése céljából a tagállamok e határozat 4. szakaszának megfelelően a terv minden olyan későbbi módosításáról tájékoztatják a Bizottságot, amely hatással lehet a vonatkozó összkibocsátási határértékekre.

6. cikk

Megfelelőség-ellenőrzés, korrekciós intézkedések és jelentéstétel a Bizottság felé

(1)   A 2010/75/EU irányelv 32. cikkének (4) bekezdésében foglaltak teljesítése céljából az illetékes hatóságok – a tüzelőberendezések üzemeltetőinek monitoring- és számítási adatainak ellenőrzése útján – nyomon követik az átmeneti nemzeti terv hatálya alá tartozó minden egyes tüzelőberendezés vonatkozásában a nitrogén-oxidok, a kén-dioxid és a por kibocsátásait.

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az átmeneti nemzeti terv hatálya alá tartozó tüzelőberendezésekből származó nitrogén-oxid-, kén-dioxid- és porkibocsátás mértéke az összkibocsátási határértékeken belül maradjon. Amennyiben fennáll az összkibocsátási határértékek túllépésének kockázata, a tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy ez ténylegesen ne történjen meg.

(3)   Az átmeneti nemzeti tervet végrehajtó tagállamok 12 hónapon belül a tervben szereplő összes tüzelőberendezés vonatkozásában évente beszámolnak a Bizottságnak a 2010/75/EU irányelv 72. cikkének (3) bekezdésében felsorolt, berendezésekre lebontott éves adatokról.

7. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 10-én.

a Bizottság részéről

Janez POTOČNIK

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 334., 2010.12.17., 17. o.

1

---

MELLÉKLET

1.   Az átmeneti nemzeti terv hatálya alá tartozó tüzelőberendezések

A tüzelőberendezés-egységek (azaz a füstgázaikat más egységekkel közös kéményen keresztül kiengedő különálló, illetve a 2010/75/EU irányelv 29. cikkének (2) bekezdésében említett helyzet szerint működő tüzelőberendezés-részek) nem tartozhatnak az átmeneti nemzeti terv hatálya alá (1).

A 2010/75/EU irányelv 32. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő második francia bekezdés teljesítése céljából az említett rendelkezés hatálya alá tartozó tüzelőberendezések közé sorolandók azok a berendezések is, amelyeket nem finomítóüzemeltetők üzemeltetnek, de amelyek a finomító területén belül találhatók, és a szóban forgó pontban említett tüzelőanyagokat égetik el.

Az átmeneti nemzeti terv nem terjedhet ki azon tüzelőberendezésekre, amelyekre az átmeneti nemzeti terv alkalmazása során bármikor a 2010/75/EU irányelv hulladékégető művekkel és hulladék-együttégető művekkel kapcsolatos IV. fejezetének rendelkezései vonatkoznának.

2.   Az átmeneti nemzeti tervben a tüzelőberendezésekkel kapcsolatban feltüntetendő adatok

Az átmeneti nemzeti tervnek fel kell sorolnia a hatálya alá tartozó összes tüzelőberendezést, és meg kell adnia ezen tüzelőberendezések vonatkozásában az összkibocsátási határértékek kiszámításához alapul vett összes adatot.

Tüzelőberendezésenként meg kell adni az átmeneti nemzeti terv végrehajtásának időszaka során a teljes névleges bemenő hőteljesítményre, a felhasznált tüzelőanyagokra, valamint az egyes tüzelőberendezések üzemi jellemzőire vonatkozó információkat.

Legalább az alábbi adatokra szükség van az átmeneti nemzeti terv hatálya alá tartozó tüzelőberendezések mindegyikével kapcsolatban:

| 1. | A tüzelőberendezés neve és működési helye (2). |
| --- | --- |

1.

A tüzelőberendezés neve és működési helye (2).

| 2. | Az első engedély kiadásának időpontja. |
| --- | --- |

2.

Az első engedély kiadásának időpontja.

| 3. | Az első engedélykérelem benyújtásának dátuma, valamint az első üzembe állás időpontja.







  Megjegyzés: | Erre az adatra csak abban az esetben van szükség, ha a tüzelőberendezés 2002. november 27. után szerezte meg az első engedélyt, de legkésőbb 2003. november 27-ig megkezdte az üzemelést. |
| --- | --- | --- |

3.

Az első engedélykérelem benyújtásának dátuma, valamint az első üzembe állás időpontja.

Megjegyzés:

Erre az adatra csak abban az esetben van szükség, ha a tüzelőberendezés 2002. november 27. után szerezte meg az első engedélyt, de legkésőbb 2003. november 27-ig megkezdte az üzemelést.

| 4. | A tüzelőberendezés teljes névleges bemenő hőteljesítményének legalább 50 MW-tal történő megnövelése, ha arra 2002. november 27. és 2010. december 31. között került sor (a hozzáadott kapacitást MW-ban feltüntetve) (3). |
| --- | --- |

4.

A tüzelőberendezés teljes névleges bemenő hőteljesítményének legalább 50 MW-tal történő megnövelése, ha arra 2002. november 27. és 2010. december 31. között került sor (a hozzáadott kapacitást MW-ban feltüntetve) (3).

| 5. | Az egyes tüzelőberendezések (MW-ban kifejezett) teljes névleges bemenő hőteljesítménye 2010. december 31-én. |
| --- | --- |

5.

Az egyes tüzelőberendezések (MW-ban kifejezett) teljes névleges bemenő hőteljesítménye 2010. december 31-én.

| 6. | Az egyes tüzelőberendezések üzemóráinak (4) éves átlaga a 2001–2010. közötti időszakban.







  Megjegyzés: | Erre az információra csak abban az esetben van szükség, ha a legfeljebb évi 1 500 órát üzemelő tüzelőberendezések esetében az összkibocsátási határérték(ek)re vonatkoztatott kibocsátási részarányt az ilyen tüzelőberendezések specifikus kibocsátási határértékei alapján számítják ki. |
| --- | --- | --- |

6.

Az egyes tüzelőberendezések üzemóráinak (4) éves átlaga a 2001–2010. közötti időszakban.

Megjegyzés:

Erre az információra csak abban az esetben van szükség, ha a legfeljebb évi 1 500 órát üzemelő tüzelőberendezések esetében az összkibocsátási határérték(ek)re vonatkoztatott kibocsátási részarányt az ilyen tüzelőberendezések specifikus kibocsátási határértékei alapján számítják ki.

| 7. | Azon szennyező anyagok, amelyek vonatkozásában a kérdéses tüzelőberendezés nem tartozik az átmeneti nemzeti terv hatálya alá (ha vannak ilyenek) (5). |
| --- | --- |

7.

Azon szennyező anyagok, amelyek vonatkozásában a kérdéses tüzelőberendezés nem tartozik az átmeneti nemzeti terv hatálya alá (ha vannak ilyenek) (5).

| 8. | A felhasznált tüzelőanyag éves mennyiségének (TJ/év) átlaga a 2001–2010. közötti időszakban, hat tüzelőanyag-típus szerint: kőszén, lignit, biomassza, egyéb szilárd tüzelőanyagok, folyékony tüzelőanyagok, gáznemű tüzelőanyagok (6). |
| --- | --- |

8.

A felhasznált tüzelőanyag éves mennyiségének (TJ/év) átlaga a 2001–2010. közötti időszakban, hat tüzelőanyag-típus szerint: kőszén, lignit, biomassza, egyéb szilárd tüzelőanyagok, folyékony tüzelőanyagok, gáznemű tüzelőanyagok (6).

| 9. | A füstgázáram éves mennyiségének (Nm3/év) átlaga a 2001–2010. közötti időszakban (7).







  1. megjegyzés: | Több tüzelőanyag-fajtát égető és/vagy több berendezéstípusból álló kombinációk esetében a füstgázáram mennyiségét tüzelőanyag-típusonként és/vagy tüzelőberendezés-típusonként külön-külön meg kell adni (8). |
| --- | --- | --- |

9.

A füstgázáram éves mennyiségének (Nm3/év) átlaga a 2001–2010. közötti időszakban (7).

1. megjegyzés:

Több tüzelőanyag-fajtát égető és/vagy több berendezéstípusból álló kombinációk esetében a füstgázáram mennyiségét tüzelőanyag-típusonként és/vagy tüzelőberendezés-típusonként külön-külön meg kell adni (8).

| 2. megjegyzés: | Ha a füstgázáram kiszámításának alapja a felhasznált tüzelőanyag mennyisége (nem pedig a ténylegesen megfigyelt füstgázáram-mennyiség), a számításhoz (Nm3/GJ) alkalmazott tényezőnek (vagy tényezőknek, több tüzelőanyag-típus vagy berendezéstípus esetében) szintén szerepelnie kell a jelentésben. |
| --- | --- |

2. megjegyzés:

Ha a füstgázáram kiszámításának alapja a felhasznált tüzelőanyag mennyisége (nem pedig a ténylegesen megfigyelt füstgázáram-mennyiség), a számításhoz (Nm3/GJ) alkalmazott tényezőnek (vagy tényezőknek, több tüzelőanyag-típus vagy berendezéstípus esetében) szintén szerepelnie kell a jelentésben.

| 10. | A hazai szilárd tüzelőanyagokkal (9) bevitt kén mennyiségének (tonna S/év) átlaga a 2001–2010. közötti időszakban.







  Megjegyzés: | Erre az adatra csak abban az esetben van szükség, ha a tüzelőberendezés hazai szilárd tüzelőanyagot éget, és ha a kén-dioxid (2016. és/vagy 2019. évi) összkibocsátási határértéke vonatkozásában az adott tüzelőberendezés kibocsátási részarányát a minimális kéntelenítési arány alapján számítják ki. |
| --- | --- | --- |

10.

A hazai szilárd tüzelőanyagokkal (9) bevitt kén mennyiségének (tonna S/év) átlaga a 2001–2010. közötti időszakban.

Megjegyzés:

Erre az adatra csak abban az esetben van szükség, ha a tüzelőberendezés hazai szilárd tüzelőanyagot éget, és ha a kén-dioxid (2016. és/vagy 2019. évi) összkibocsátási határértéke vonatkozásában az adott tüzelőberendezés kibocsátási részarányát a minimális kéntelenítési arány alapján számítják ki.

Az átmeneti nemzeti tervben kifejezetten meg kell említeni, ha a hatálya alá tartozó tüzelőberendezés gázturbina vagy gázmotor.

3.   Az összkibocsátási határértékek meghatározása

3.1.   Módszer a 2016-os és 2019-es összkibocsátási határértékek vonatkozásában az egyes tüzelőberendezések kibocsátási részarányának kiszámításához

3.1.1.   Alaphelyzet

Egy adott szennyező anyag tekintetében a 2016. és 2019. évre vonatkozó összkibocsátási határértékek meghatározásához az egyes tüzelőberendezések tonna/évben (tpa) kifejezett kibocsátási részarányát az alábbi képlet szerint kell kiszámítani:

Összkibocsátási határértéken belüli részarány (tpa) = füstgázáram (Nm3pa) × kibocsátási határérték (mg/Nm3) × 1,0 × 10–9

ahol:

| — | A füstgázáram a füstgázok köbméter per év (Nm3pa) mértékegységben kifejezett térfogatáramának átlaga a 2001–2010. közötti időszakban. Értékét standard hőmérsékleten (273 K) és nyomáson (101,3 kPa), a megfelelő (azaz a kibocsátási határérték kiszámításakor alapul vett) referencia-oxigéntartalom szerint, a vízgőz-koncentrációra vonatkozó korrekció alkalmazását követően kell kiszámítani. |
| --- | --- |

—

A füstgázáram a füstgázok köbméter per év (Nm3pa) mértékegységben kifejezett térfogatáramának átlaga a 2001–2010. közötti időszakban. Értékét standard hőmérsékleten (273 K) és nyomáson (101,3 kPa), a megfelelő (azaz a kibocsátási határérték kiszámításakor alapul vett) referencia-oxigéntartalom szerint, a vízgőz-koncentrációra vonatkozó korrekció alkalmazását követően kell kiszámítani.

| — | A kibocsátási határérték a kérdéses szennyező anyag mg/Nm3 mértékegységben kifejezett, vonatkozó kibocsátási határértéke, szilárd tüzelőanyagok esetében 6 térfogat-százalékos, folyékony és gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok esetében (a gázturbinákat és gázmotorokat kivéve) 3 térfogat-százalékos, gázturbinák és gázmotorok esetében pedig 15 térfogat-százalékos oxigénkoncentrációt feltételezve. |
| --- | --- |

—

A kibocsátási határérték a kérdéses szennyező anyag mg/Nm3 mértékegységben kifejezett, vonatkozó kibocsátási határértéke, szilárd tüzelőanyagok esetében 6 térfogat-százalékos, folyékony és gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok esetében (a gázturbinákat és gázmotorokat kivéve) 3 térfogat-százalékos, gázturbinák és gázmotorok esetében pedig 15 térfogat-százalékos oxigénkoncentrációt feltételezve.

A 2016. és 2019. évi összkibocsátási határértékek kiszámításához szükséges kibocsátási határértékek megállapításának módját a 3.2. és a 3.3. pont részletezi.

3.1.2.   A több tüzelőanyag-típust égető és/vagy több berendezéstípusból álló berendezések speciális esete

A 3.1.1. pontban ismertetett egyenlet nem alkalmazható azon tüzelőberendezések esetében, amelyek a 2001–2010. közötti időszakban több különböző típusú tüzelőanyagot égettek (akár egyidejűleg, akár nem) vagy több különböző típusú berendezésből állnak.

Az ilyen tüzelőberendezéseknél különböző kibocsátási határértékeket és/vagy referenciafeltételeket kell alkalmazni az összkibocsátási részarány kiszámításához. Az alábbi képletre lesz így szükség:

Összkibocsátási határértéken belüli részarány (tpa) = Σ [füstgázáram (Nm3pa) × kibocsátási határérték (mg/Nm3) × 1,0 × 10–9]

Az egyenlet tehát azt mondja, hogy a 2001–2010. közötti időszakban felhasznált tüzelőanyag-típusok mindegyike vonatkozásában a füstgázok térfogatáramának éves átlagát (Nm3 per év) meg kell szorozni a vonatkozó (a teljes tüzelőberendezés teljes névleges bemenő hőteljesítményének megfelelő) kibocsátási határértékkel. Az összes felhasznált tüzelőanyag-típusra vonatkozó szorzat eredményét azután össze kell adni.

Ügyelni kell arra, hogy az egyes tüzelőanyag-típusok esetében ugyanazt a referencia-oxigéntartalmat vegyék alapul a füstgáz-térfogatáram és a kibocsátási határérték szorzatának kifejezésekor.

Ugyanezt a megközelítést kell alkalmazni azokban az esetekben, ahol – a 2010/75/EU irányelv 29. cikkének (1) és (2) bekezdését figyelembe véve – a 2001–2010. közötti időszakban egy tüzelőberendezés több különböző berendezéstípus kombinációjából állt. Szemléltető példák:

| — | egy vagy több gázturbina egy vagy több egyéb típusú tüzelőberendezéssel kombinálva, |
| --- | --- |

—

egy vagy több gázturbina egy vagy több egyéb típusú tüzelőberendezéssel kombinálva,

| — | egy vagy több gázmotor egy vagy több egyéb típusú tüzelőberendezéssel kombinálva. |
| --- | --- |

—

egy vagy több gázmotor egy vagy több egyéb típusú tüzelőberendezéssel kombinálva.

3.1.3.   Minimális kéntelenítési arány (MDR)

A 3.1.1. pontban megadott egyenlet nem alkalmazható a hazai szilárd tüzelőanyagot (10) égető tüzelőberendezések tekintetében, valamint abban az esetben sem, ha a felhasznált tüzelőanyag jellegéből adódóan nem teljesülnek a 2010/75/EU irányelvben a kén-dioxidra megállapított vonatkozó kibocsátási határértékek.

A kén-dioxidra alkalmazandó összkibocsátási határértékeken belüli kibocsátás részarányainak kiszámítása e tüzelőberendezések tekintetében a vonatkozó minimális kéntelenítési arányokat (11) veszi alapul, nem pedig a kén-dioxidra megállapított kibocsátási határértékeket.

Az adott tüzelőberendezésnek a kén-dioxid-összkibocsátási határértéken belüli, tonna per évben (tpa) kifejezett kibocsátási részarányát tehát az alábbi képletnek megfelelően kell kiszámítani:

SO2-összkibocsátási határértéken belüli részarány (tpa) = kénbevitel (tpa) × (1 – (MDR/100)) × 2

ahol:

| — | A kénbevitel a tüzelőberendezésben elégetett hazai szilárd tüzelőanyagban található kén (S) tonna per évben (tpa) kifejezett mennyiségének éves átlaga a 2001–2010. közötti időszakban. |
| --- | --- |

—

A kénbevitel a tüzelőberendezésben elégetett hazai szilárd tüzelőanyagban található kén (S) tonna per évben (tpa) kifejezett mennyiségének éves átlaga a 2001–2010. közötti időszakban.

| — | Az MDR a százalékban kifejezett vonatkozó minimális kéntelenítési arány. |
| --- | --- |

—

Az MDR a százalékban kifejezett vonatkozó minimális kéntelenítési arány.

A 2016. és 2019. évi kén-dioxid-összkibocsátási határértékek kiszámításához szükséges minimális kéntelenítési arány megállapításának módját a 3.2. és a 3.3. pont részletezi.

3.2.   A 2016. évi összkibocsátási határértékek kiszámításához szükséges minimális kéntelenítési arányok és kibocsátási határértékek

A 2010/75/EU irányelv 32. cikkének (3) bekezdése értelmében a 2016. évre vonatkozó összkibocsátási határértéke(ke)t a 2001/80/EK irányelv III–VII. mellékletében megállapított, illetve adott esetben a 2001/80/EK irányelv III. mellékletében meghatározott minimális kéntelenítési arány alapján kell kiszámítani. Ennek megfelelően a 2016. évre vonatkozó összkibocsátási határértékek kiszámítása azokon a vonatkozó kibocsátási határértékeken és minimális kéntelenítési arányokon alapul, amelyek a 2001/80/EK irányelv értelmében az adott tüzelőberendezésre 2016. január 1-jétől alkalmazandók lettek volna, az alábbi rendelkezésekre is figyelemmel (12).

A kibocsátási határértékeket és a minimális kéntelenítési arányokat a teljes tüzelőberendezés 2010. december 31-én érvényes teljes névleges bemenő hőteljesítménye, a felhasznált tüzelőanyag típusa(i), és a 2001–2010. közötti időszakon belüli üzemórák éves átlaga alapján kell meghatározni. Amennyiben a tüzelőberendezés teljes névleges bemenő hőteljesítménye a 2002. november 27. és 2010. december 31. közötti időszakban legalább 50 MW-tal nőtt, a vonatkozó kibocsátási határértékek kiszámítására a 2001/80/EK irányelv 10. cikkében foglalt szabályokat kell alkalmazni.

Az átmeneti nemzeti tervben szereplő összes gázturbinára a nitrogén-oxid tekintetében az a kibocsátási határérték vonatkozik, amely a 2001/80/EK irányelv VI. mellékletének B. részében szerepel, függetlenül a 2001/80/EK irányelv 2. cikke (7) bekezdésének j) pontjától.

Mivel a 2001/80/EK irányelv nem állapít meg kibocsátási határértéket a gázmotorok tekintetében, a nitrogén-oxidok kibocsátására a 2010/75/EU irányelv V. mellékletének 1. részében foglalt határérték vonatkozik.

Azon tüzelőberendezések esetében, amelyek a 2001–2010. közötti időszakban több különböző típusú tüzelőanyagot égettek, az egyes felhasznált tüzelőanyagok szerint külön-külön fel kell sorolni a vonatkozó kibocsátási határértékeket. A 3.1.2. pont részletesen ismerteti azt a számítási módszert, amely alapján meg lehet határozni, hogy az összkibocsátási határértékeken belül milyen mértékű kibocsátás tudható be az ilyen berendezéseknek.

A 2001/80/EK irányelv öt év mozgó átlagát tekintve legfeljebb évi 1 500 órát üzemelő egyes tüzelőberendezések esetében lehetőséget ad kevésbé szigorú kibocsátási határértékek alkalmazására: ez alapján viszont kizárólag akkor lehet kiszámítani e tüzelőberendezéseknek a 2016. évi összkibocsátási határértékeken belüli kibocsátási részarányát, ha a 2001–2010. közötti időszakban az üzemórák átlagos száma nem haladta meg az évi 1 500-at.

A 2001/80/EK irányelv III–VII. melléklete szerinti kibocsátási határértékekről, valamint a 2001/80/EK irányelv III. mellékletében meghatározott minimális kéntelenítési arányokról (MDR) e melléklet C. függelékének C.1., C.2. és C.3. táblázata nyújt áttekintést (13).

3.3.   A 2019. évi összkibocsátási határértékek kiszámításához szükséges minimális kéntelenítési arányok és kibocsátási határértékek

A 2010/75/EU irányelv 32. cikke (3) bekezdésének megfelelően a 2019. évre vonatkozó összkibocsátási határértékeket az említett irányelv V. mellékletének 1. részében megállapított, vonatkozó kibocsátási határértékek, vagy adott esetben az V. melléklet 5. részében megállapított, vonatkozó kéntelenítési arányok alapján kell kiszámítani. Ennek megfelelően a 2019. évre vonatkozó összkibocsátási határértékek kiszámítása azokon a vonatkozó kibocsátási határértékeken és minimális kéntelenítési arányokon alapul, amelyek a 2010/75/EK irányelv értelmében az adott tüzelőberendezésre 2019. január 1-jétől lennének alkalmazandók.

A kibocsátási határértékeket és a minimális kéntelenítési arányokat a teljes tüzelőberendezés 2010. december 31-én érvényes teljes névleges bemenő hőteljesítménye, a felhasznált tüzelőanyag típusa(i) és a 2001–2010. közötti időszakon belüli üzemórák éves átlaga alapján kell meghatározni.

A 2010/75/EU irányelv V. mellékletének 1. része szerinti kibocsátási határértékekről, valamint a 2010/75/EU irányelv V. mellékletének 5. részében meghatározott minimális kéntelenítési arányokról (MDR) e melléklet D. függelékének D.1., D.2. és D.3. táblázata nyújt áttekintést.

Azon tüzelőberendezések esetében, amelyek a 2001–2010. közötti időszakban több különböző típusú tüzelőanyagot égettek, az egyes felhasznált tüzelőanyagok szerint külön-külön fel kell sorolni a vonatkozó kibocsátási határértékeket. A 3.1.2. pont részletesen ismerteti azt a számítási módszert, amely alapján meg lehet határozni, hogy az összkibocsátási határértékeken belül milyen mértékű kibocsátás tudható be az ilyen berendezéseknek.

A 2010/75/EU irányelv öt év mozgó átlagát tekintve legfeljebb évi 1 500 órát üzemelő egyes tüzelőberendezések esetében lehetőséget ad kevésbé szigorú kibocsátási határértékek alkalmazására. Ez alapján viszont kizárólag akkor lehet kiszámítani ezen tüzelőberendezéseknek a 2019. évi összkibocsátási határértékeken belüli kibocsátási részarányát, ha a 2001–2010. közötti időszakban az üzemórák átlagos száma nem haladta meg az évi 1 500-at.

3.4.   Az összkibocsátási határértékek kiszámítása

3.4.1.   A 2016. és 2019. évi összkibocsátási határértékek kiszámítása

A szennyező anyagonként meghatározott 2016. és 2019. évi összkibocsátási határértékek megállapításához össze kell adni azokat az értékeket, amelyek a vonatkozó összkibocsátási határértékeken belül az egyes tüzelőberendezések kibocsátását képviselik:

| | 2016összkibocsátási határérték (tpa) = Σ [az egyes berendezések kibocsátása a 2016-os összkibocsátási határérték viszonylatában] |
| --- | --- |

2016összkibocsátási határérték (tpa) = Σ [az egyes berendezések kibocsátása a 2016-os összkibocsátási határérték viszonylatában]

| | 2019összkibocsátási határérték (tpa) = Σ [az egyes berendezések kibocsátása a 2019-es összkibocsátási határérték viszonylatában] |
| --- | --- |

2019összkibocsátási határérték (tpa) = Σ [az egyes berendezések kibocsátása a 2019-es összkibocsátási határérték viszonylatában]

3.4.2.   A 2017., 2018. és 2020. évi összkibocsátási határértékek kiszámítása

A 2017. évi összkibocsátási határértékeket (2017összkibocsátási határérték) az alábbi egyenlet alapján kell kiszámítani:

Formula

A 2018. évi összkibocsátási határértékeket (2017összkibocsátási határérték) az alábbi egyenlet alapján kell kiszámítani:

Formula

A 2020 első félévére vonatkoztatott összkibocsátási határértékek (2020összkibocsátási határérték) a 2019. évi határérték felének felelnek meg:

Formula

4.   Az átmeneti nemzeti tervek későbbi módosításai

A tagállamoknak legalább az alábbiakról tájékoztatniuk kell a Bizottságot:

| a) | A korlátozott élettartammal kapcsolatos, a 2010/75/EU irányelv 33. cikke szerinti eltérés lehetőségével élő tüzelőberendezések.







  Megjegyzés: | A tagállamoknak legkésőbb 2013. január 1-jéig kell tájékoztatniuk a Bizottságot átmeneti nemzeti terveikről, az üzemeltetők viszont 2014. január 1-jéig jelezhetik az illetékes hatóságnak, hogy kívánnak-e élni a korlátozott élettartammal kapcsolatos eltérés lehetőségével. Így előállhat az a helyzet, hogy egy adott tüzelőberendezés eredetileg szerepel a Bizottsághoz benyújtott átmeneti nemzeti tervben, és csak később lesz rá alkalmazandó a korlátozott élettartammal kapcsolatos eltérés. Ha ez így történik, a szóban forgó tüzelőberendezést törölni kell az átmeneti nemzeti tervből, miután az üzemeltető értesítette az illetékes hatóságot azon döntéséről, hogy kéri a korlátozott élettartammal kapcsolatos eltérést. Az átmeneti nemzeti terv legutolsó jóváhagyott változatának (illetve, ha nincs jóváhagyott terv, a Bizottsághoz benyújtott legutolsó átmeneti nemzeti tervnek) a számításában szereplő összkibocsátási határérték(ek)ből ezután le kell vonni azt az értéket, amely a vonatkozó összkibocsátási határértéke(ke)n belül a 2010/75/EU irányelv 33. cikkének hatálya alá tartozó egyes tüzelőberendezések kibocsátásának tudható be. |
| --- | --- | --- |

a)

A korlátozott élettartammal kapcsolatos, a 2010/75/EU irányelv 33. cikke szerinti eltérés lehetőségével élő tüzelőberendezések.

Megjegyzés:

A tagállamoknak legkésőbb 2013. január 1-jéig kell tájékoztatniuk a Bizottságot átmeneti nemzeti terveikről, az üzemeltetők viszont 2014. január 1-jéig jelezhetik az illetékes hatóságnak, hogy kívánnak-e élni a korlátozott élettartammal kapcsolatos eltérés lehetőségével. Így előállhat az a helyzet, hogy egy adott tüzelőberendezés eredetileg szerepel a Bizottsághoz benyújtott átmeneti nemzeti tervben, és csak később lesz rá alkalmazandó a korlátozott élettartammal kapcsolatos eltérés. Ha ez így történik, a szóban forgó tüzelőberendezést törölni kell az átmeneti nemzeti tervből, miután az üzemeltető értesítette az illetékes hatóságot azon döntéséről, hogy kéri a korlátozott élettartammal kapcsolatos eltérést. Az átmeneti nemzeti terv legutolsó jóváhagyott változatának (illetve, ha nincs jóváhagyott terv, a Bizottsághoz benyújtott legutolsó átmeneti nemzeti tervnek) a számításában szereplő összkibocsátási határérték(ek)ből ezután le kell vonni azt az értéket, amely a vonatkozó összkibocsátási határértéke(ke)n belül a 2010/75/EU irányelv 33. cikkének hatálya alá tartozó egyes tüzelőberendezések kibocsátásának tudható be.

| b) | A bezárt (azaz az üzemelést végérvényesen leállító) tüzelőberendezések, illetve a teljes névleges bemenő hőteljesítményt 50 MW-nál kevesebbre csökkentő tüzelőberendezések. |
| --- | --- |

b)

A bezárt (azaz az üzemelést végérvényesen leállító) tüzelőberendezések, illetve a teljes névleges bemenő hőteljesítményt 50 MW-nál kevesebbre csökkentő tüzelőberendezések.

| c) | Azok a tüzelőberendezések, amelyek 2015. december 31. után kezdenek el hulladék-együttégetőként üzemelni, és így a 2010/75/EU irányelv IV. fejezetének hatálya alá tartoznának.







  Megjegyzés: | A 2010/75/EU irányelv 32. cikkének (3) bekezdésében említettek szerint az átmeneti nemzeti tervben szereplő valamely létesítmény bezárása, vagy az a tény, hogy egy létesítmény már nem tartozik a 2010/75/EU irányelv III. fejezetének alkalmazási körébe, nem vezethet a terv hatálya alá tartozó többi berendezés teljes éves kibocsátásának emelkedéséhez. |
| --- | --- | --- |

c)

Azok a tüzelőberendezések, amelyek 2015. december 31. után kezdenek el hulladék-együttégetőként üzemelni, és így a 2010/75/EU irányelv IV. fejezetének hatálya alá tartoznának.

Megjegyzés:

A 2010/75/EU irányelv 32. cikkének (3) bekezdésében említettek szerint az átmeneti nemzeti tervben szereplő valamely létesítmény bezárása, vagy az a tény, hogy egy létesítmény már nem tartozik a 2010/75/EU irányelv III. fejezetének alkalmazási körébe, nem vezethet a terv hatálya alá tartozó többi berendezés teljes éves kibocsátásának emelkedéséhez.

A 2010/75/EU irányelv 32. cikkének (6) bekezdése szerint a tagállamok által a Bizottságnak nyújtott tájékoztatásnak nem kötelező kiterjednie az alábbiakban felsorolt módosításokra, hiszen azok nem befolyásolják a vonatkozó összkibocsátási határértéke(ke)t:

| — | a teljes névleges bemenő hőteljesítmény 2010. december 31. után bekövetkezett csökkenése vagy növekedése (hacsak azzal 50 MW-nál kevesebbre nem csökken a hőteljesítmény), |
| --- | --- |

—

a teljes névleges bemenő hőteljesítmény 2010. december 31. után bekövetkezett csökkenése vagy növekedése (hacsak azzal 50 MW-nál kevesebbre nem csökken a hőteljesítmény),

| — | az üzemórák 2010 utáni éves átlagában bekövetkezett csökkenés vagy növekedés, |
| --- | --- |

—

az üzemórák 2010 utáni éves átlagában bekövetkezett csökkenés vagy növekedés,

| — | a 2010 utáni tüzelőanyag-felhasználást (típust, mennyiséget) érintő változások (hacsak nem hulladékégetésre való átállást foglalnak magukban, amellyel az adott tüzelőberendezés hulladék-együttégető műnek minősül, és így az átmeneti nemzeti tervben való feltüntetése kizárt). |
| --- | --- |

—

a 2010 utáni tüzelőanyag-felhasználást (típust, mennyiséget) érintő változások (hacsak nem hulladékégetésre való átállást foglalnak magukban, amellyel az adott tüzelőberendezés hulladék-együttégető műnek minősül, és így az átmeneti nemzeti tervben való feltüntetése kizárt).

A tüzelőberendezés nevét érintő változásokat (például üzemeltetőváltáskor) a tagállamoknak az e határozat 6. cikkének (3) bekezdése, illetve a 2010/75/EU irányelv 72. cikkének (3) bekezdése szerinti éves kimutatás révén kell bejelenteniük.

---

(1)  A 2010/75/EU irányelv 33., 34. és 35. cikke tekintetében ugyanez a szabály alkalmazandó. Következésképpen egy tüzelőberendezés-egység nem tartozhat a 33., 34. vagy 35. cikk rendelkezéseinek hatálya alá, ha annak másik része (vagy részei) szerepelnének az átmeneti nemzeti tervben.

(2)  A nagy tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról szóló, 2001. október 23-i 2001/80/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 309., 2001.11.27., 1. o.) alapján elkészített kibocsátási leltárban megadottak szerint.

(3)  Erre az adatra a kibocsátási határértékeknek a 2001/80/EK irányelv 10. cikkében 2016. január 1-je vonatkozásában előírt meghatározásához van szükség.

(4)

„Üzemóra”: órákban kifejezett azon időtartam, amelynek során a tüzelőberendezés egésze vagy egy része üzemel, és kibocsátásokat juttat a levegőbe; az üzemóra számításába a beindítás és a leállítás időszaka nem számít bele.

(5)  A gázturbinák például csak az NOx-kibocsátás tekintetében tartozhatnak az átmeneti nemzeti tervek hatálya alá. Egyéb berendezések esetében előfordulhat, hogy bizonyos szennyező anyag(ok) tekintetében az átmeneti nemzeti terv hatálya alá tartoznak, az azoktól eltérő szennyező anyagok tekintetében viszont a 2010/75/EU irányelv V. mellékletének kibocsátási határértékei alkalmazandók rájuk.

(6)  Azon tüzelőberendezések esetében, amelyek a 2001–2010. közötti időszakon belül bármikor hulladék-együttégetést végeztek (de amely hulladék nem a 2010/75/EU irányelv 3. cikke (31) bekezdésének b) pontja szerinti biomassza, és ezért a hulladékok égetéséről szóló, 2000. december 4-i 2000/76/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 332., 2000.12.28., 91. o.) hatálya alá tartozik) ebben a pontban nem kell számításba venni a kérdéses időszak alatt elégetett hulladék mennyiségét.

(7)  A vonatkozó referenciafeltételekkel kapcsolatban lásd e melléklet 3.1.1. pontját.

(8)  Lásd e melléklet 3.1.2. pontját.

(9)

„Hazai szilárd tüzelőanyag”: természetben előforduló, helyileg kitermelt olyan szilárd tüzelőanyag, amelyet egy konkrétan az adott tüzelőanyag-fajtához tervezett tüzelőberendezésben égetnek el.

(10)  Ez a kitétel azokra a tüzelőberendezésekre vonatkozik, amelyek a 2001–2010. közötti időszakban hazai szilárd tüzelőanyagot égettek.

(11)

„Kéntelenítési arány”: a tüzelőberendezés által egy adott időszak során a levegőbe ki nem bocsátott kén mennyiségének a tüzelőberendezésbe bevitt és az azonos időszak során abban felhasznált szilárd tüzelőanyagban található kén mennyiségéhez viszonyított aránya.

(12)  Az összkibocsátási határértékek kiszámításához alapul vett vonatkozó nemzeti kibocsátási határértékeket nem befolyásolja, hogy az adott tüzelőberendezés szerepel-e a 2001/80/EK irányelv 4. cikkének (6) bekezdése szerinti nemzeti kibocsátáscsökkentési tervben.

(13)  Az áttekintés nem kimerítő jellegű. Nem tér ki például arra az esetre, amikor egy tüzelőberendezés teljes névleges bemenő hőteljesítményét a 2002. november 27. és 2010. december 31. közötti időszakban legalább 50 MW-tal növelték, amikor is a 2001/80/EK irányelv III–VII. mellékletének B. részeiben meghatározott kibocsátási határértékek is relevánsak (a 2001/80/EK irányelv 10. cikkének alkalmazása folytán).

A. függelék

A.1.   táblázat

Minta az átmeneti nemzeti terv hatálya alá tartozó tüzelőberendezések jegyzékének elkészítéséhez

| A | B | C | D | E | F | G | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szám | Berendezés neve | Berendezés helye
  (cím) | Az első engedélykérelem benyújtásának dátuma, valamint az első üzembe állás időpontja | VAGY
  Az első engedély kiadásának időpontja | A tüzelőberendezés teljes névleges bemenő hőteljesítményének legalább 50 MW-tal történő megnövelése, ha arra 2002. november 27. és 2010. december 31. között került sor
  (az összes kapacitásbővítést MW-ban feltüntetve) | Teljes névleges bemenő hőteljesítmény 2010.12.31-én
  (MW) | Üzemórák éves száma
  (átlag a 2001–2010. időszakban) | Szennyező anyag(ok) (SO2, NOx, por), amelyek tekintetében az érintett berendezés NEM tartozik az átmeneti nemzeti terv hatálya alá |

A

B

C

D

E

F

G

H

Szám

Berendezés neve

Berendezés helye

(cím)

Az első engedélykérelem benyújtásának dátuma, valamint az első üzembe állás időpontja

VAGY

Az első engedély kiadásának időpontja

A tüzelőberendezés teljes névleges bemenő hőteljesítményének legalább 50 MW-tal történő megnövelése, ha arra 2002. november 27. és 2010. december 31. között került sor

(az összes kapacitásbővítést MW-ban feltüntetve)

Teljes névleges bemenő hőteljesítmény 2010.12.31-én

(MW)

Üzemórák éves száma

(átlag a 2001–2010. időszakban)

Szennyező anyag(ok) (SO2, NOx, por), amelyek tekintetében az érintett berendezés NEM tartozik az átmeneti nemzeti terv hatálya alá

| A | I | J | K | L | M |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szám | Gázturbina vagy gázmotor típusú berendezések megjelölése | A felhasznált tüzelőanyag éves mennyisége
  (átlag a 2001–2010. időszakban) | A füstgázáram éves mennyisége
  (átlag a 2001–2010. időszakban) | A felhasznált hazai szilárd tüzelőanyagokkal a tüzelőberendezésbe bevitt kén (S) éves mennyisége
  (átlag a 2001–2010. időszakban) | A számításhoz alkalmazott átváltási tényező, ha a füstgázáram kiszámításának alapja a felhasznált tüzelőanyag (típusonkénti) mennyisége |
| (TJ/év) | (Nm3/év) | (tpa) | (Nm3/GJ) |
| | | kőszén | lignit | biomassza | egyéb szilárd tüzelőanyagok | folyékony tüzelőanyagok | gáznemű tüzelőanyagok | | | |

A

I

J

K

L

M

Szám

Gázturbina vagy gázmotor típusú berendezések megjelölése

A felhasznált tüzelőanyag éves mennyisége

(átlag a 2001–2010. időszakban)

A füstgázáram éves mennyisége

(átlag a 2001–2010. időszakban)

A felhasznált hazai szilárd tüzelőanyagokkal a tüzelőberendezésbe bevitt kén (S) éves mennyisége

(átlag a 2001–2010. időszakban)

A számításhoz alkalmazott átváltási tényező, ha a füstgázáram kiszámításának alapja a felhasznált tüzelőanyag (típusonkénti) mennyisége

(TJ/év)

(Nm3/év)

(tpa)

(Nm3/GJ)

kőszén

lignit

biomassza

egyéb szilárd tüzelőanyagok

folyékony tüzelőanyagok

gáznemű tüzelőanyagok

B. függelék

B.1.   táblázat

Minta a 2016. évi összkibocsátási határértékek kiszámításához

| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szám | Név | Referencia-oxigéntartalom | Vonatkozó SO2-kibocsátási határérték | Vonatkozó kéntelenítési arány | A tüzelőberendezésnek a 2016. évi SO2-összkibocsátási határértékeken belüli kibocsátási részaránya | Vonatkozó NOx-kibocsátási határérték | A tüzelőberendezésnek a 2016. évi NOx-összkibocsátási határértékeken belüli kibocsátási részaránya | Vonatkozó porkibocsátási határérték | A tüzelőberendezésnek a 2016. évi porösszkibocsátási határértékeken belüli kibocsátási részaránya | Megjegyzések |
| (%) | (mg/Nm3) | (adott esetben) | (tpa) | (mg/Nm3) | (tpa) | (mg/Nm3) | (tpa) |
| (az egyes berendezésekre vonatkozó specifikus adatok) |
| ÖSSZEG | | | | | SO2-ÖSSZKIBOCSÁTÁSI HATÁRÉRTÉK ÖSSZESEN | | NOx-ÖSSZKIBOCSÁTÁSI HATÁRÉRTÉK ÖSSZESEN | | Por ÖSSZKIBOCSÁTÁSI HATÁRÉRTÉK ÖSSZESEN | |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

Szám

Név

Referencia-oxigéntartalom

Vonatkozó SO2-kibocsátási határérték

Vonatkozó kéntelenítési arány

A tüzelőberendezésnek a 2016. évi SO2-összkibocsátási határértékeken belüli kibocsátási részaránya

Vonatkozó NOx-kibocsátási határérték

A tüzelőberendezésnek a 2016. évi NOx-összkibocsátási határértékeken belüli kibocsátási részaránya

Vonatkozó porkibocsátási határérték

A tüzelőberendezésnek a 2016. évi porösszkibocsátási határértékeken belüli kibocsátási részaránya

Megjegyzések

(%)

(mg/Nm3)

(adott esetben)

(tpa)

(mg/Nm3)

(tpa)

(mg/Nm3)

(tpa)

(az egyes berendezésekre vonatkozó specifikus adatok)

ÖSSZEG

SO2-ÖSSZKIBOCSÁTÁSI HATÁRÉRTÉK ÖSSZESEN

NOx-ÖSSZKIBOCSÁTÁSI HATÁRÉRTÉK ÖSSZESEN

Por ÖSSZKIBOCSÁTÁSI HATÁRÉRTÉK ÖSSZESEN

B.2.   táblázat

Minta a 2019. évi összkibocsátási határértékek kiszámításához

| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szám | Név | Referencia-oxigéntartalom | Vonatkozó SO2-kibocsátási határérték | Vonatkozó kéntelenítési arány | A tüzelőberendezésnek a 2019. évi SO2-összkibocsátási határértékeken belüli kibocsátási részaránya | Vonatkozó NOx-kibocsátási határérték | A tüzelőberendezésnek a 2019. évi NOx-összkibocsátási határértékeken belüli kibocsátási részaránya | Vonatkozó porkibocsátási határérték | A tüzelőberendezésnek a 2019. évi porösszkibocsátási határértékeken belüli kibocsátási részaránya | Megjegyzések |
| (%) | (mg/Nm3) | (adott esetben) | (tpa) | (mg/Nm3) | (tpa) | (mg/Nm3) | (tpa) |
| (az egyes berendezésekre vonatkozó specifikus adatok) |
| ÖSSZEG | | | | | SO2-ÖSSZKIBOCSÁTÁSI HATÁRÉRTÉK ÖSSZESEN | | NOx-ÖSSZKIBOCSÁTÁSI HATÁRÉRTÉK ÖSSZESEN | | Por ÖSSZKIBOCSÁTÁSI HATÁRÉRTÉK ÖSSZESEN | |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

Szám

Név

Referencia-oxigéntartalom

Vonatkozó SO2-kibocsátási határérték

Vonatkozó kéntelenítési arány

A tüzelőberendezésnek a 2019. évi SO2-összkibocsátási határértékeken belüli kibocsátási részaránya

Vonatkozó NOx-kibocsátási határérték

A tüzelőberendezésnek a 2019. évi NOx-összkibocsátási határértékeken belüli kibocsátási részaránya

Vonatkozó porkibocsátási határérték

A tüzelőberendezésnek a 2019. évi porösszkibocsátási határértékeken belüli kibocsátási részaránya

Megjegyzések

(%)

(mg/Nm3)

(adott esetben)

(tpa)

(mg/Nm3)

(tpa)

(mg/Nm3)

(tpa)

(az egyes berendezésekre vonatkozó specifikus adatok)

ÖSSZEG

SO2-ÖSSZKIBOCSÁTÁSI HATÁRÉRTÉK ÖSSZESEN

NOx-ÖSSZKIBOCSÁTÁSI HATÁRÉRTÉK ÖSSZESEN

Por ÖSSZKIBOCSÁTÁSI HATÁRÉRTÉK ÖSSZESEN

B.3.   táblázat

Az összkibocsátási határértékek áttekintése

| (tonna/év) |
| --- |
| | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | 2020.
  (január 1.–június 30.) |
| SO2 | | | | | |
| NOx | | | | | |
| por | | | | | |

(tonna/év)

2016.

2017.

2018.

2019.

2020.

(január 1.–június 30.)

SO2

NOx

por

C. függelék

C.1.   táblázat

Kibocsátási határértékek a 2016. évi összkibocsátási határértékek vonatkozásában az egyes (de nem gázturbina vagy gázmotor típusú) tüzelőberendezések kibocsátási részarányának kiszámításához

| Szennyező anyag | Tüzelőanyag-típus | Kibocsátási határérték (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| 50–100 MW | > 100–300 MW | > 300–500 MW | > 500 MW |
| SO2 | Szilárd | 2 000 | 2 000 – 400 (lineáris skálán) (1. megjegyzés) | 400 |
| Folyékony | 1 700 | 1 700 – 400
  (lineáris skálán) | 400 |
| Gáznemű | általában 35,
  cseppfolyósított gáz esetében 5;
  kohógáz és kokszkemencéből származó gáz esetében 800 |
| NOx

  (6. megjegyzés) | Szilárd
  (2. megjegyzés) | 600 | 200
  (3. megjegyzés) |
| Folyékony | 450 | 400 |
| Gáznemű | 300 | 200 |
| por | Szilárd | 100 | 50 (4. megjegyzés) |
| Folyékony | 50 (5. megjegyzés) |
| Gáznemű | általában 5,
  kohógáz esetében 10;
  az acéliparban keletkezett, máshol felhasználható gázok esetében 50 |

Szennyező anyag

Tüzelőanyag-típus

Kibocsátási határérték (mg/Nm3)

50–100 MW

> 100–300 MW

> 300–500 MW

> 500 MW

SO2

Szilárd

2 000

2 000 – 400 (lineáris skálán) (1. megjegyzés)

400

Folyékony

1 700

1 700 – 400

(lineáris skálán)

400

Gáznemű

általában 35,

cseppfolyósított gáz esetében 5;

kohógáz és kokszkemencéből származó gáz esetében 800

NOx

(6. megjegyzés)

Szilárd

(2. megjegyzés)

600

200

(3. megjegyzés)

Folyékony

450

400

Gáznemű

300

200

por

Szilárd

100

50 (4. megjegyzés)

Folyékony

50 (5. megjegyzés)

Gáznemű

általában 5,

kohógáz esetében 10;

az acéliparban keletkezett, máshol felhasználható gázok esetében 50

A referencia-oxigéntartalom szilárd tüzelőanyagok esetében 6 %, cseppfolyós és gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok esetében pedig 3 %.

Megjegyzések:

| 1. | 800 mg/Nm3 legalább 400 MW névleges bemenő hőteljesítményű, évente legfeljebb 1 500 órát üzemelő tüzelőberendezések esetében. |
| --- | --- |

1.

800 mg/Nm3 legalább 400 MW névleges bemenő hőteljesítményű, évente legfeljebb 1 500 órát üzemelő tüzelőberendezések esetében.

| 2. | 1 200 mg/Nm3 azon tüzelőberendezések esetében, amelyek a 2001. január 1-jével záruló 12 hónapos időszakban, illetve azt követően is 10 %-nál alacsonyabb illékonyvegyület-tartalmú szilárd tüzelőanyaggal üzemeltek. |
| --- | --- |

2.

1 200 mg/Nm3 azon tüzelőberendezések esetében, amelyek a 2001. január 1-jével záruló 12 hónapos időszakban, illetve azt követően is 10 %-nál alacsonyabb illékonyvegyület-tartalmú szilárd tüzelőanyaggal üzemeltek.

| 3. | 450 mg/Nm3 az évente legfeljebb 1 500 órát üzemelő tüzelőberendezések esetében. |
| --- | --- |

3.

450 mg/Nm3 az évente legfeljebb 1 500 órát üzemelő tüzelőberendezések esetében.

| 4. | 100 mg/Nm3 azon tüzelőberendezések esetében, amelyek 1987. július 1-je előtt kaptak eredeti építési engedélyt, illetve – ilyen engedélyezési eljárás hiányában – eredeti működési engedélyt, és amelyek 5 800 kJ/kg-nál kisebb hőtartalmú, 45 tömegszázaléknál nagyobb nedvességtartalmú, 60 tömegszázaléknál nagyobb kombinált nedvesség- és hamutartalmú és 10 %-nál nagyobb kalcium-oxid-tartalmú szilárd tüzelőanyagot égetnek. |
| --- | --- |

4.

100 mg/Nm3 azon tüzelőberendezések esetében, amelyek 1987. július 1-je előtt kaptak eredeti építési engedélyt, illetve – ilyen engedélyezési eljárás hiányában – eredeti működési engedélyt, és amelyek 5 800 kJ/kg-nál kisebb hőtartalmú, 45 tömegszázaléknál nagyobb nedvességtartalmú, 60 tömegszázaléknál nagyobb kombinált nedvesség- és hamutartalmú és 10 %-nál nagyobb kalcium-oxid-tartalmú szilárd tüzelőanyagot égetnek.

| 5. | 100 mg/Nm3 az 500 MW-nál kisebb hőteljesítményű, 0,06 %-ot meghaladó pernyetartalmú, folyékony tüzelőanyagot égető berendezések esetében. |
| --- | --- |

5.

100 mg/Nm3 az 500 MW-nál kisebb hőteljesítményű, 0,06 %-ot meghaladó pernyetartalmú, folyékony tüzelőanyagot égető berendezések esetében.

| 6. | A francia tengerentúli megyékben, az Azori-szigeteken, Madeirán, illetve a Kanári-szigeteken üzemelő tüzelőberendezések tekintetében a következő kibocsátási határértékek alkalmazandók: szilárd tüzelőanyagok általában: 650 mg/Nm3; < 10 % illékonyvegyület-tartalmú szilárd tüzelőanyagok: 1 300 mg/Nm3; folyékony tüzelőanyagok: 450 mg/Nm3; gáznemű tüzelőanyagok: 350 mg/Nm3. |
| --- | --- |

6.

A francia tengerentúli megyékben, az Azori-szigeteken, Madeirán, illetve a Kanári-szigeteken üzemelő tüzelőberendezések tekintetében a következő kibocsátási határértékek alkalmazandók: szilárd tüzelőanyagok általában: 650 mg/Nm3; < 10 % illékonyvegyület-tartalmú szilárd tüzelőanyagok: 1 300 mg/Nm3; folyékony tüzelőanyagok: 450 mg/Nm3; gáznemű tüzelőanyagok: 350 mg/Nm3.

C.2.   táblázat

Kibocsátási határértékek a 2016. évi NOx- összkibocsátási határértékek vonatkozásában az egyes gázturbinák és gázmotorok kibocsátási részarányának kiszámításához

| | NOx-kibocsátási határérték
  (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gázmotorok (gáznemű tüzelőanyagot égetők) | 100 |
| Az alábbi típusú tüzelőanyagokat égető gázturbinák (beleértve a kombinált ciklusú gázturbinákat is): |
| Földgáz (1. megjegyzés) | 50
  (2. és 3. megjegyzés) |
| Gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok (a földgáz kivételével) | 120 |
| Könnyű és középpárlatok | 120 |

NOx-kibocsátási határérték

(mg/Nm3)

Gázmotorok (gáznemű tüzelőanyagot égetők)

100

Az alábbi típusú tüzelőanyagokat égető gázturbinák (beleértve a kombinált ciklusú gázturbinákat is):

Földgáz (1. megjegyzés)

50

(2. és 3. megjegyzés)

Gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok (a földgáz kivételével)

120

Könnyű és középpárlatok

120

A referencia-oxigéntartalom 15 %.

Megjegyzések:

| 1. | A földgáz a természetben előforduló metán, legfeljebb 20 térfogat-százaléknyi inert és egyéb összetevővel. |
| --- | --- |

1.

A földgáz a természetben előforduló metán, legfeljebb 20 térfogat-százaléknyi inert és egyéb összetevővel.

| 2. | 75 mg/Nm3 az alábbi esetekben (ISO szerinti alapterhelési feltételek mellett meghatározott gázturbina-hatásfokot alapul véve):






  — | kapcsolt hő- és villamosenergia-termelő rendszerekben használt gázturbinák, amelyek teljes hatásfoka 75 %-nál nagyobb, |
| --- | --- | --- |

2.

75 mg/Nm3 az alábbi esetekben (ISO szerinti alapterhelési feltételek mellett meghatározott gázturbina-hatásfokot alapul véve):

—

kapcsolt hő- és villamosenergia-termelő rendszerekben használt gázturbinák, amelyek teljes hatásfoka 75 %-nál nagyobb,

| — | kombinált ciklusú létesítményekben használt gázturbinák, amelyek teljes elektromos hatásfoka éves átlagban 55 %-nál nagyobb, |
| --- | --- |

—

kombinált ciklusú létesítményekben használt gázturbinák, amelyek teljes elektromos hatásfoka éves átlagban 55 %-nál nagyobb,

| — | gépi hajtásra használt gázturbinák. |
| --- | --- |

—

gépi hajtásra használt gázturbinák.

| 3. | A 2. megjegyzésben említett kategóriák egyikébe sem tartozó egyszeres ciklusú gázturbinák esetében, amelyek ISO szerinti alapterhelési feltételek mellett meghatározott hatásfoka 35 %-nál nagyobb, a kibocsátási határérték 50 × η/35, ahol az „η” a gázturbina ISO szerinti alapterhelési feltételek mellett meghatározott hatásfoka százalékban megadva. |
| --- | --- |

3.

A 2. megjegyzésben említett kategóriák egyikébe sem tartozó egyszeres ciklusú gázturbinák esetében, amelyek ISO szerinti alapterhelési feltételek mellett meghatározott hatásfoka 35 %-nál nagyobb, a kibocsátási határérték 50 × η/35, ahol az „η” a gázturbina ISO szerinti alapterhelési feltételek mellett meghatározott hatásfoka százalékban megadva.

C.3.   táblázat

A kén-dioxidra alkalmazandó 2016. évi összkibocsátási határértéken belüli kibocsátás részarányainak kiszámítása a hazai szilárd tüzelőanyagot égető azon tüzelőberendezések tekintetében, amelyek a felhasznált tüzelőanyag jellegéből adódóan nem tudják teljesíteni a 2010/75/EU irányelv 30. cikke (2) és (3) bekezdésében a kén-dioxidra megállapított vonatkozó kibocsátási határértékeket

| Teljes névleges bemenő hőteljesítmény | Minimális kéntelenítési arány |
| --- | --- |
| 50–100 MW | 60 % |
| > 100–300 MW | 75 % |
| > 300–500 MW | 90 % |
| > 500 MW | általában 94 %;
  92 % azon tüzelőberendezések esetében, amelyek 2001. január 1-je előtt szerződéssel rendelkeztek füstgáz-kéntelenítő berendezés vagy kalcium-oxid-befúvó berendezés beszerelésére, illetve amelyekben ekkorra megkezdődött az említett berendezések beszerelése |

Teljes névleges bemenő hőteljesítmény

Minimális kéntelenítési arány

50–100 MW

60 %

> 100–300 MW

75 %

> 300–500 MW

90 %

> 500 MW

általában 94 %;

92 % azon tüzelőberendezések esetében, amelyek 2001. január 1-je előtt szerződéssel rendelkeztek füstgáz-kéntelenítő berendezés vagy kalcium-oxid-befúvó berendezés beszerelésére, illetve amelyekben ekkorra megkezdődött az említett berendezések beszerelése

D. függelék

D.1.   táblázat

Kibocsátási határértékek a 2019. évi összkibocsátási határértékek vonatkozásában az egyes (de nem gázturbina vagy gázmotor típusú) tüzelőberendezések kibocsátási részarányának kiszámításához

| Szennyező anyag | Tüzelőanyag-típus | Kibocsátási határérték (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| 50–100 MW | > 100–300 MW | > 300–500 MW | > 500 MW |
| SO2 | Szén, lignit és egyéb szilárd tüzelőanyagok (1. megjegyzés) | 400 | 250 | 200 |
| Biomassza (1. megjegyzés) | 200 |
| Tőzeg (1. megjegyzés) | 300 | 200 |
| Folyékony | 350
  (2. megjegyzés) | 250
  (2. megjegyzés) | 200
  (3. megjegyzés) |
| Gáznemű | általában 35,
  cseppfolyósított gáz esetében 5;
  kokszolókemencéből származó alacsony fűtőértékű gázok esetében 400;
  nagyolvasztóból származó alacsony fűtőértékű gázok esetében 200 |
| NOx | Szén, lignit és egyéb szilárd tüzelőanyagok | 300
  (4. és 5. megjegyzés) | 200
  (5. megjegyzés) | 200
  (6. megjegyzés) |
| Biomassza és tőzeg | 300
  (5. megjegyzés) | 250
  (5. megjegyzés) | 200
  (5. megjegyzés) | 200
  (6. megjegyzés) |
| Folyékony | 450 | 200
  (5. és 7. megjegyzés) | 150
  (5. és 7. megjegyzés) | 150
  (3. megjegyzés) |
| Földgáz (8. megjegyzés) | 100 |
| Egyéb gázok | 300 | 200 |
| por | Szén, lignit és egyéb szilárd tüzelőanyagok | 30 | 25 | 20 |
| Biomassza és tőzeg | 30 | 20 |
| Folyékony | 30 | 25 | 20 |
| Gáznemű | általában 5,
  kohógáz esetében 10;
  az acélipar által előállított, máshol felhasználható gázok esetében 30 |

Szennyező anyag

Tüzelőanyag-típus

Kibocsátási határérték (mg/Nm3)

50–100 MW

> 100–300 MW

> 300–500 MW

> 500 MW

SO2

Szén, lignit és egyéb szilárd tüzelőanyagok (1. megjegyzés)

400

250

200

Biomassza (1. megjegyzés)

200

Tőzeg (1. megjegyzés)

300

200

Folyékony

350

(2. megjegyzés)

250

(2. megjegyzés)

200

(3. megjegyzés)

Gáznemű

általában 35,

cseppfolyósított gáz esetében 5;

kokszolókemencéből származó alacsony fűtőértékű gázok esetében 400;

nagyolvasztóból származó alacsony fűtőértékű gázok esetében 200

NOx

Szén, lignit és egyéb szilárd tüzelőanyagok

300

(4. és 5. megjegyzés)

200

(5. megjegyzés)

200

(6. megjegyzés)

Biomassza és tőzeg

300

(5. megjegyzés)

250

(5. megjegyzés)

200

(5. megjegyzés)

200

(6. megjegyzés)

Folyékony

450

200

(5. és 7. megjegyzés)

150

(5. és 7. megjegyzés)

150

(3. megjegyzés)

Földgáz (8. megjegyzés)

100

Egyéb gázok

300

200

por

Szén, lignit és egyéb szilárd tüzelőanyagok

30

25

20

Biomassza és tőzeg

30

20

Folyékony

30

25

20

Gáznemű

általában 5,

kohógáz esetében 10;

az acélipar által előállított, máshol felhasználható gázok esetében 30

A referencia-oxigéntartalom szilárd tüzelőanyagok esetében 6 %, cseppfolyós és gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok esetében pedig 3 %.

Megjegyzések:

| 1. | 800 mg/Nm3 az évente legfeljebb 1 500 órát üzemelő tüzelőberendezések esetében. |
| --- | --- |

1.

800 mg/Nm3 az évente legfeljebb 1 500 órát üzemelő tüzelőberendezések esetében.

| 2. | 850 mg/Nm3 az évente legfeljebb 1 500 órát üzemelő tüzelőberendezések esetében. |
| --- | --- |

2.

850 mg/Nm3 az évente legfeljebb 1 500 órát üzemelő tüzelőberendezések esetében.

| 3. | 400 mg/Nm3 az évente legfeljebb 1 500 órát üzemelő tüzelőberendezések esetében. |
| --- | --- |

3.

400 mg/Nm3 az évente legfeljebb 1 500 órát üzemelő tüzelőberendezések esetében.

| 4. | 450 mg/Nm3 lignitpor égetése esetén. |
| --- | --- |

4.

450 mg/Nm3 lignitpor égetése esetén.

| 5. | 450 mg/Nm3 az évente legfeljebb 1 500 órát üzemelő tüzelőberendezések esetében. |
| --- | --- |

5.

450 mg/Nm3 az évente legfeljebb 1 500 órát üzemelő tüzelőberendezések esetében.

| 6. | 450 mg/Nm3 az 1987. július 1-je előtt engedélyt szerzett, évente legfeljebb 1 500 órát üzemelő tüzelőberendezések esetében. |
| --- | --- |

6.

450 mg/Nm3 az 1987. július 1-je előtt engedélyt szerzett, évente legfeljebb 1 500 órát üzemelő tüzelőberendezések esetében.

| 7. | 450 mg/Nm3 vegyipari létesítményeken belüli olyan berendezések esetében, amelyek folyékony termelési maradékanyagot nem kereskedelmi tüzelőanyagként, saját fogyasztás céljából használnak fel. |
| --- | --- |

7.

450 mg/Nm3 vegyipari létesítményeken belüli olyan berendezések esetében, amelyek folyékony termelési maradékanyagot nem kereskedelmi tüzelőanyagként, saját fogyasztás céljából használnak fel.

| 8. | A földgáz a természetben előforduló metán, legfeljebb 20 térfogat-százaléknyi inert és egyéb összetevővel. |
| --- | --- |

8.

A földgáz a természetben előforduló metán, legfeljebb 20 térfogat-százaléknyi inert és egyéb összetevővel.

| D.2. | táblázat |
| --- | --- |

D.2.

Kibocsátási határértékek a 2019. évi NOx-összkibocsátási határértékek vonatkozásában az egyes gázturbinák és gázmotorok kibocsátási részarányának kiszámításához

| | NOx-kibocsátási határérték
  (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gázmotorok (gáznemű tüzelőanyagot égetők) | 100 |
| Az alábbi típusú tüzelőanyagokat égető gázturbinák (beleértve a kombinált ciklusú gázturbinákat is): |
| Földgáz (1. megjegyzés) | 50
  (2., 3., és 4. megjegyzés) |
| Gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok (a földgáz kivételével) | 120
  (5. megjegyzés) |
| Könnyű és középpárlatok | 90
  (5. megjegyzés) |

NOx-kibocsátási határérték

(mg/Nm3)

Gázmotorok (gáznemű tüzelőanyagot égetők)

100

Az alábbi típusú tüzelőanyagokat égető gázturbinák (beleértve a kombinált ciklusú gázturbinákat is):

Földgáz (1. megjegyzés)

50

(2., 3., és 4. megjegyzés)

Gáz-halmazállapotú tüzelőanyagok (a földgáz kivételével)

120

(5. megjegyzés)

Könnyű és középpárlatok

90

(5. megjegyzés)

A referencia-oxigéntartalom 15 %.

Megjegyzések:

| 1. | A földgáz a természetben előforduló metán, legfeljebb 20 térfogat-százaléknyi inert és egyéb összetevővel. |
| --- | --- |

1.

A földgáz a természetben előforduló metán, legfeljebb 20 térfogat-százaléknyi inert és egyéb összetevővel.

| 2. | 75 mg/Nm3 az alábbi esetekben (ISO alapterhelési feltételek mellett meghatározott gázturbina-hatásfokot alapul véve):






  — | kapcsolt hő- és villamosenergia-termelő rendszerekben használt gázturbinák, amelyek teljes hatásfoka 75 %-nál nagyobb, |
| --- | --- | --- |

2.

75 mg/Nm3 az alábbi esetekben (ISO alapterhelési feltételek mellett meghatározott gázturbina-hatásfokot alapul véve):

—

kapcsolt hő- és villamosenergia-termelő rendszerekben használt gázturbinák, amelyek teljes hatásfoka 75 %-nál nagyobb,

| — | kombinált ciklusú létesítményekben használt gázturbinák, amelyek teljes elektromos hatásfoka éves átlagban 55 %-nál nagyobb, |
| --- | --- |

—

kombinált ciklusú létesítményekben használt gázturbinák, amelyek teljes elektromos hatásfoka éves átlagban 55 %-nál nagyobb,

| — | gépi hajtásra használt gázturbinák. |
| --- | --- |

—

gépi hajtásra használt gázturbinák.

| 3. | A 2. megjegyzésben említett kategóriák egyikébe sem tartozó egyszeres ciklusú gázturbinák esetében, amelyek ISO szerinti alapterhelési feltételek mellett meghatározott hatásfoka 35 %-nál nagyobb, a kibocsátási határérték 50 × η/35, ahol az „η” a gázturbina ISO szerinti alapterhelési feltételek mellett meghatározott hatásfoka százalékban megadva. |
| --- | --- |

3.

A 2. megjegyzésben említett kategóriák egyikébe sem tartozó egyszeres ciklusú gázturbinák esetében, amelyek ISO szerinti alapterhelési feltételek mellett meghatározott hatásfoka 35 %-nál nagyobb, a kibocsátási határérték 50 × η/35, ahol az „η” a gázturbina ISO szerinti alapterhelési feltételek mellett meghatározott hatásfoka százalékban megadva.

| 4. | 150 mg/Nm3 az évente legfeljebb 1 500 órát üzemelő tüzelőberendezések esetében. |
| --- | --- |

4.

150 mg/Nm3 az évente legfeljebb 1 500 órát üzemelő tüzelőberendezések esetében.

| 5. | 200 mg/Nm3 az évente legfeljebb 1 500 órát üzemelő tüzelőberendezések esetében. |
| --- | --- |

5.

200 mg/Nm3 az évente legfeljebb 1 500 órát üzemelő tüzelőberendezések esetében.

| D.3. | táblázat |
| --- | --- |

D.3.

A kén-dioxidra alkalmazandó 2019. évi összkibocsátási határértéken belüli kibocsátás részarányainak kiszámítása a hazai szilárd tüzelőanyagot égető azon tüzelőberendezések tekintetében, amelyek a felhasznált tüzelőanyag jellegéből adódóan nem tudják teljesíteni a 2010/75/EU irányelv 30. cikke (2) és (3) bekezdésében a kén-dioxidra megállapított vonatkozó kibocsátási határértékeket

| Teljes névleges bemenő hőteljesítmény | Minimális kéntelenítési arány |
| --- | --- |
| 50–100 MW | 80 % |
| > 100–300 MW | 90 % |
| > 300 MW | általában 96 %;
  olajpalát égető tüzelőberendezések esetében 95 % |

Teljes névleges bemenő hőteljesítmény

Minimális kéntelenítési arány

50–100 MW

80 %

> 100–300 MW

90 %

> 300 MW

általában 96 %;

olajpalát égető tüzelőberendezések esetében 95 %

---

| 24.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/26

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. február 22.)

a 66/402/EGK tanácsi irányelv követelményeinek a közönséges búzamagok (Triticum aestivum L.) maximális tartalma tekintetében nem megfelelő, a Triticum durum Desf. fajhoz tartozó, Marialva fajtájú vetőmagok ideiglenes forgalmazásáról

(az értesítés a C(2012) 1114. számú dokumentummal történt)

(2012/116/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a gabonavetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/402/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 17. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Portugáliában a durumbúza (Triticum durum Desf.) Marialva fajtájú, második generációs „minősített vetőmag” kategóriájú, az ottani környezeti viszonyoknak megfelelő és a 66/402/EGK irányelv követelményeit a közönséges búzamagok (Triticum aestivum L.) maximális tartalma tekintetében kielégítő, rendelkezésre álló vetőmag mennyisége nem elégséges, és így nem fedezi az említett tagállam szükségleteit. |
| --- | --- |

(1)

Portugáliában a durumbúza (Triticum durum Desf.) Marialva fajtájú, második generációs „minősített vetőmag” kategóriájú, az ottani környezeti viszonyoknak megfelelő és a 66/402/EGK irányelv követelményeit a közönséges búzamagok (Triticum aestivum L.) maximális tartalma tekintetében kielégítő, rendelkezésre álló vetőmag mennyisége nem elégséges, és így nem fedezi az említett tagállam szükségleteit.

| (2) | Az említett vetőmag iránti keresletet nem lehet más tagállamból vagy harmadik országból származó olyan vetőmaggal kielégíteni, amely a 66/402/EGK irányelv összes előírásának megfelelne. |
| --- | --- |

(2)

Az említett vetőmag iránti keresletet nem lehet más tagállamból vagy harmadik országból származó olyan vetőmaggal kielégíteni, amely a 66/402/EGK irányelv összes előírásának megfelelne.

| (3) | Portugáliát ezért indokolt felhatalmazni arra, hogy a 2012. február 29-ig terjedő időszakban és legfeljebb 130 tonna erejéig a második generációs minősített vetőmagokra vonatkozókhoz képest kevésbé szigorú feltételekkel engedélyezze e fajta vetőmagjának forgalmazását. |
| --- | --- |

(3)

Portugáliát ezért indokolt felhatalmazni arra, hogy a 2012. február 29-ig terjedő időszakban és legfeljebb 130 tonna erejéig a második generációs minősített vetőmagokra vonatkozókhoz képest kevésbé szigorú feltételekkel engedélyezze e fajta vetőmagjának forgalmazását.

| (4) | Ezenkívül a Portugáliát ilyen fajtájú vetőmaggal ellátni képes tagállamokat fel kell hatalmazni az ilyen vetőmag forgalmazásának engedélyezésére, függetlenül attól, hogy a vetőmag uniós tagállamból vagy harmadik országból származik-e. |
| --- | --- |

(4)

Ezenkívül a Portugáliát ilyen fajtájú vetőmaggal ellátni képes tagállamokat fel kell hatalmazni az ilyen vetőmag forgalmazásának engedélyezésére, függetlenül attól, hogy a vetőmag uniós tagállamból vagy harmadik országból származik-e.

| (5) | Indokolt, hogy Portugália koordinátorként járjon el, gondoskodva arról, hogy a vetőmagok e határozat alapján engedélyezett összmennyisége ne haladja meg az e határozatban előírt legnagyobb mennyiséget. |
| --- | --- |

(5)

Indokolt, hogy Portugália koordinátorként járjon el, gondoskodva arról, hogy a vetőmagok e határozat alapján engedélyezett összmennyisége ne haladja meg az e határozatban előírt legnagyobb mennyiséget.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Marialva fajtájú, második generációs „minősített vetőmag” kategóriájú, a közönséges búzamagok (Triticum aestivum L.) maximális tartalma tekintetében a 66/402/EGK irányelv II. melléklete 2. A. pontjában megállapított követelményeknek nem megfelelő durumbúza (Triticum durum Desf.) Unión belüli forgalmazása engedélyezett.

A durumbúza (Triticum durum Desf.) első albekezdésben megállapított vetőmagjában a közönséges búza (Triticum aestivum L.) maximális tartalma a 66/402/EGK irányelv III. mellékletének 4. oszlopában megadott tömegű mintában 45 szem.

Az engedély legfeljebb 130 tonna összmennyiségre és a 2012. február 29-ig terjedő időszakra szól.

(2)   A 66/402/EGK irányelv címkézésre vonatkozó előírásainak betartása mellett a hatósági címkén fel kell tüntetni, hogy a vetőmag nem felel meg az említett irányelv II. mellékletének 2. A. pontjában a közönséges búza (Triticum aestivum L.) maximális tartalmára előírt követelményeknek.

2. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett vetőmagot forgalmazni kívánó vetőmagszállítónak abban a tagállamban kell engedélyt kérnie, ahol a székhelye van, vagy ahová importálni szándékozik. A kérelemben fel kell tüntetni a forgalomba hozatalra szánt vetőmag mennyiségét.

(2)   Az érintett tagállam felhatalmazza a szállítót a vetőmagnak az 1. cikkben említett forgalmazására, kivéve ha:

| a) | megalapozott kétség merül fel azt illetően, hogy a szállító képes-e forgalomba hozni azt a vetőmagmennyiséget, amelyre az engedélyt kérte; |
| --- | --- |

a)

megalapozott kétség merül fel azt illetően, hogy a szállító képes-e forgalomba hozni azt a vetőmagmennyiséget, amelyre az engedélyt kérte;

| b) | a koordináló tagállam által a 3. cikk harmadik albekezdése szerint közölt információ alapján az engedély megadása az 1. cikk (1) bekezdésében a vetőmagra meghatározott összmennyiség túllépéséhez vezetne. |
| --- | --- |

b)

a koordináló tagállam által a 3. cikk harmadik albekezdése szerint közölt információ alapján az engedély megadása az 1. cikk (1) bekezdésében a vetőmagra meghatározott összmennyiség túllépéséhez vezetne.

A b) pont tekintetében: ha az összmennyiség miatt a kérelemben feltüntetett mennyiségnek csak egy része lenne engedélyezhető, az érintett tagállam engedélyezheti a szállítónak e kisebb mennyiség forgalomba hozatalát.

3. cikk

A határozat alkalmazásakor a tagállamok adminisztratív segítséget nyújtanak egymásnak.

Portugália koordináló tagállamként jár el, gondoskodva arról, hogy a tagállamok által az e határozat alapján forgalmazásra engedélyezett vetőmagmennyiség ne lépje túl az 1. cikk (1) bekezdésében említett összmennyiséget.

Az a tagállam, amelyhez a 2. cikk alapján kérelmet nyújtanak be, haladéktalanul értesíti a koordináló tagállamot a kérelemben szereplő mennyiségről. A koordináló tagállam haladéktalanul tájékoztatja a tagállamot arról, hogy az engedélyezés az összmennyiség túllépését eredményezné-e.

4. cikk

A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az e határozat alapján forgalomba hozatalra engedélyezett mennyiségekről.

5. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 22-én.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL 125., 1966.7.11., 2309/66. o.

1

---

| 24.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/28 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/28

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. február 23.)

a Galileo program végrehajtásának a program fejlesztési és kiépítési szakaszában megvalósítandó földi központok és állomások tekintetében történő értékelése szempontjából kulcsfontosságú döntési szakaszok listájának létrehozásáról

(2012/117/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról szóló, 2008. július 9-i 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Galileo program pénzügyi és jogi keretét a 683/2008/EK rendelet állapította meg. Az említett rendelet szerint a programok keretében létrehozott vagy kifejlesztett tárgyi eszközök és immateriális javak összessége az Európai Unió tulajdonát képezi, és a Galileo program keretében létrehozott rendszer műholdak konstellációját és földi állomások globális hálózatát foglalja magában. |
| --- | --- |

(1)

A Galileo program pénzügyi és jogi keretét a 683/2008/EK rendelet állapította meg. Az említett rendelet szerint a programok keretében létrehozott vagy kifejlesztett tárgyi eszközök és immateriális javak összessége az Európai Unió tulajdonát képezi, és a Galileo program keretében létrehozott rendszer műholdak konstellációját és földi állomások globális hálózatát foglalja magában.

| (2) | A Galileo program végrehajtásának értékelése céljából végzett integrált kockázatkezelés megkívánja, hogy a program irányítója megfelelő időben meghozza a kulcsfontosságú döntéseket, amelyek jelentősen befolyásolják a költségeket, az ütemtervet, a teljesítményt és/vagy a kockázatokat, és átlátható módon járjon el a még meghozandó kulcsfontosságú döntések és ezen döntések végrehajtásának tekintetében. E döntések közé tartoznak a földi infrastruktúrának a program fejlesztési és validálási szakasza, valamint kiépítési szakasza keretében történő megvalósításával összefüggő döntések. |
| --- | --- |

(2)

A Galileo program végrehajtásának értékelése céljából végzett integrált kockázatkezelés megkívánja, hogy a program irányítója megfelelő időben meghozza a kulcsfontosságú döntéseket, amelyek jelentősen befolyásolják a költségeket, az ütemtervet, a teljesítményt és/vagy a kockázatokat, és átlátható módon járjon el a még meghozandó kulcsfontosságú döntések és ezen döntések végrehajtásának tekintetében. E döntések közé tartoznak a földi infrastruktúrának a program fejlesztési és validálási szakasza, valamint kiépítési szakasza keretében történő megvalósításával összefüggő döntések.

| (3) | A Galileo program keretében létrehozott rendszer földi állomásainak világméretű hálózata egyrészt hat központból és egy állomásból, másrészt négy úgy nevezett „távoli” állomássorozatból áll. |
| --- | --- |

(3)

A Galileo program keretében létrehozott rendszer földi állomásainak világméretű hálózata egyrészt hat központból és egy állomásból, másrészt négy úgy nevezett „távoli” állomássorozatból áll.

| (4) | A hat földi központ és az állomás a következő: két egymás között redundáns központ, amelyek a rendszer általános működését irányítják (a továbbiakban: irányító központok vagy GCC-k); a 683/2008/EK rendelet 16. cikkében említett Galileo biztonsági központ, amely a rendszer és a szolgáltatások biztonságát felügyeli, és a szolgáltatás folytonossága érdekében ketté van osztva (a továbbiakban: Galileo biztonsági központ vagy GSMC); a szolgáltató központ (a továbbiakban: GNSS szolgáltató központ vagy GSC), amely egyrészt a rendszer, másrészt a nyílt szolgáltatás, a kereskedelmi szolgáltatás és az életbiztonsági szolgáltatás felhasználói közötti kapcsolatot biztosítja; a keresési és mentési szolgáltatáshoz szükséges információk előállítását ellenőrző központ, amely a rendszer és a Cospas-Sarsat szervezet közötti kapcsolatot biztosítja (a továbbiakban: SAR szolgáltatási központ); a központ, amely a program irányítójának nevében, az üzemeltetőtől függetlenül értékeli a nyújtott szolgáltatásokat, valamint idő- és geodéziai információkat közöl a felhasználói közösségekkel (a továbbiakban: Galileo teljesítményközpont); az állomás, amely közvetlenül a műholdak fellövése után lehetővé teszi a Föld körüli pályán keringő műholdak által sugárzott jelek minőségének ellenőrzését (a továbbiakban: keringési pályán lévő műholdak tesztelését végző állomás). |
| --- | --- |

(4)

A hat földi központ és az állomás a következő: két egymás között redundáns központ, amelyek a rendszer általános működését irányítják (a továbbiakban: irányító központok vagy GCC-k); a 683/2008/EK rendelet 16. cikkében említett Galileo biztonsági központ, amely a rendszer és a szolgáltatások biztonságát felügyeli, és a szolgáltatás folytonossága érdekében ketté van osztva (a továbbiakban: Galileo biztonsági központ vagy GSMC); a szolgáltató központ (a továbbiakban: GNSS szolgáltató központ vagy GSC), amely egyrészt a rendszer, másrészt a nyílt szolgáltatás, a kereskedelmi szolgáltatás és az életbiztonsági szolgáltatás felhasználói közötti kapcsolatot biztosítja; a keresési és mentési szolgáltatáshoz szükséges információk előállítását ellenőrző központ, amely a rendszer és a Cospas-Sarsat szervezet közötti kapcsolatot biztosítja (a továbbiakban: SAR szolgáltatási központ); a központ, amely a program irányítójának nevében, az üzemeltetőtől függetlenül értékeli a nyújtott szolgáltatásokat, valamint idő- és geodéziai információkat közöl a felhasználói közösségekkel (a továbbiakban: Galileo teljesítményközpont); az állomás, amely közvetlenül a műholdak fellövése után lehetővé teszi a Föld körüli pályán keringő műholdak által sugárzott jelek minőségének ellenőrzését (a továbbiakban: keringési pályán lévő műholdak tesztelését végző állomás).

| (5) | E központok és állomások helyének megválasztásakor figyelembe kell venni a kijelölt feladatokhoz megfelelő létesítmények és berendezések esetleges meglétét, az egyes központokra és állomásokra vonatkozó biztonsági követelmények betartását, az üzemelés technikai és költségvetési korlátait, valamint az egyes tagállamok nemzetbiztonsági követelményeit. |
| --- | --- |

(5)

E központok és állomások helyének megválasztásakor figyelembe kell venni a kijelölt feladatokhoz megfelelő létesítmények és berendezések esetleges meglétét, az egyes központokra és állomásokra vonatkozó biztonsági követelmények betartását, az üzemelés technikai és költségvetési korlátait, valamint az egyes tagállamok nemzetbiztonsági követelményeit.

| (6) | A négy úgynevezett távoli állomás a következő: a távvezérlő és telemetriai állomások (a továbbiakban: TTC állomások), amelyek a föld-űr irányú (uplink) kapcsolatok és az űr-föld irányú (downlink) kapcsolatok segítségével összekötő szerepet játszanak a műholdak és a két irányító központ között; a Galileo mérőállomások (a továbbiakban: GSS állomások), amelyek a szolgáltatás lehetővé tétele érdekében egyrészt pszeudotávolság-mérést végeznek, másrészt fogják a műholdak által sugárzott jeleket, hogy felügyeljék azok minőségét; a műholdfeltöltő állomások (a továbbiakban: ULS állomások), amelyek a szolgáltatások nyújtásához szükséges adatokat közvetítik a műholdaknak; a keresési és mentési szolgáltatás nyújtásához szükséges adatok gyűjtését biztosító állomások (a továbbiakban: SaR állomások); |
| --- | --- |

(6)

A négy úgynevezett távoli állomás a következő: a távvezérlő és telemetriai állomások (a továbbiakban: TTC állomások), amelyek a föld-űr irányú (uplink) kapcsolatok és az űr-föld irányú (downlink) kapcsolatok segítségével összekötő szerepet játszanak a műholdak és a két irányító központ között; a Galileo mérőállomások (a továbbiakban: GSS állomások), amelyek a szolgáltatás lehetővé tétele érdekében egyrészt pszeudotávolság-mérést végeznek, másrészt fogják a műholdak által sugárzott jeleket, hogy felügyeljék azok minőségét; a műholdfeltöltő állomások (a továbbiakban: ULS állomások), amelyek a szolgáltatások nyújtásához szükséges adatokat közvetítik a műholdaknak; a keresési és mentési szolgáltatás nyújtásához szükséges adatok gyűjtését biztosító állomások (a továbbiakban: SaR állomások);

| (7) | A távoli állomások számának és helyének megválasztásakor figyelembe kell venni a bolygónk egészén való optimális eloszlással összefüggő földrajzi és műszaki korlátokat, a kijelölt feladatokhoz megfelelő létesítmények és berendezések esetleges meglétét, az egyes állomásokra vonatkozó biztonsági követelmények betartását, valamint az egyes tagállamok nemzetbiztonsági követelményeit. Mivel a távoli állomások számának és helyének megválasztása a programok előrehaladásától, a programokhoz fűződő igényektől, valamint a logisztikai és politikai követelmények alakulásától függően módosulhat, a még megvalósításra váró távoli állomások számát és helyét csak tájékoztató jelleggel lehet megadni. |
| --- | --- |

(7)

A távoli állomások számának és helyének megválasztásakor figyelembe kell venni a bolygónk egészén való optimális eloszlással összefüggő földrajzi és műszaki korlátokat, a kijelölt feladatokhoz megfelelő létesítmények és berendezések esetleges meglétét, az egyes állomásokra vonatkozó biztonsági követelmények betartását, valamint az egyes tagállamok nemzetbiztonsági követelményeit. Mivel a távoli állomások számának és helyének megválasztása a programok előrehaladásától, a programokhoz fűződő igényektől, valamint a logisztikai és politikai követelmények alakulásától függően módosulhat, a még megvalósításra váró távoli állomások számát és helyét csak tájékoztató jelleggel lehet megadni.

| (8) | Következésképpen meg kell határozni a Galileo program keretében létrejövő rendszer földi állomásainak világméretű hálózata elemei végrehajtásának értékelése szempontjából meghatározó döntési szakaszokat. |
| --- | --- |

(8)

Következésképpen meg kell határozni a Galileo program keretében létrejövő rendszer földi állomásainak világméretű hálózata elemei végrehajtásának értékelése szempontjából meghatározó döntési szakaszokat.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 683/2008/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 683/2008/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Galileo program végrehajtásának a 683/2008/EK rendelet 3. cikke b) és c) pontjában említett programfejlesztési és -kiépítési szakaszokban megvalósítandó földi központok és állomások tekintetében történő értékelése szempontjából kulcsfontosságú döntési szakaszok e határozat mellékletében találhatók.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 196., 2008.7.24., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

A Galileo program végrehajtásának a 683/2008/EK rendelet 3. cikke b) és c) pontjában említett programfejlesztési és -kiépítési szakaszokban megvalósítandó földi központok és állomások tekintetében történő értékelése szempontjából kulcsfontosságú döntési szakaszok.

| Időszak | Kulcsfontosságú döntési szakasz | Intézkedések |
| --- | --- | --- |
| 2009–2016 | A földi központok megvalósítása | |
| 2009–2014 | Két irányító központ (GCC) megvalósítása | Egy irányító központ fokozatos megvalósítása folyik Oberpfaffenhoffenben (Németország). A megvalósítás 2009-ben kezdődött és 2014-ben fejeződik be. |
| | | Egy irányító központ fokozatos megvalósítása folyik Fucinoban (Olaszország). A megvalósítás 2009-ben kezdődött és 2014-ben fejeződik be. |
| 2013–2015 | A Galileo biztonsági központ (GSMC) megvalósítása | A kettéosztott Galileo biztonsági központot fokozatosan ki kell építeni Franciaországban és az Egyesült Királyságban. A megvalósításnak 2013-ben kell megkezdődnie és 2015-ben kell befejeződnie. Franciaországgal és az Egyesült Királysággal egyetértési megállapodásokat kell kötni a megvalósításról, melyeket 2012-ben alá kell írni. |
| 2011–2016 | GNSS szolgáltató központ (GSC) megvalósítása | A GNSS szolgáltató központ fokozatos megvalósítása folyik Madridban (Spanyolország). A megvalósítás 2011-ben kezdődött és 2016-ban kell befejeződnie. A megvalósításról szóló egyetértési megállapodás aláírására Spanyolországgal 2011. március 17-én került sor. |
| 2012–2014 | SaR szolgáltatási központ megvalósítása | A SaR szolgáltatási központot fokozatosan meg kell valósítani Toulouse-ban (Franciaország). A megvalósításnak 2012-ben kell megkezdődnie és 2014-ben kell befejeződnie. A megvalósításról egyetértési megállapodást kell kötni Franciaországgal. |
| 2013–2014 | Galileo teljesítményközpont megvalósítása | A Galileo teljesítményközpontot fokozatosan ki kell építeni egy még meghatározásra váró tagállam még meghatározásra váró helyiségében. A megvalósításnak 2013-ben kell megkezdődnie és 2014-ben kell befejeződnie. A megvalósításról egyetértési megállapodást kell kötni az érintett tagállammal. |
| 2010 | Egy, a keringési pályán lévő műholdak tesztelését végző állomás megvalósítása | A keringési pályán lévő műholdak tesztelését végző állomás megvalósítása 2010-ben megtörtént Reduben (Belgium). A megvalósítás a Bizottság és a SpaceOpal vállalat által 2010. október 25-én a Galileo program kiépítési szakasza munkálatainak „Üzemeltetés” részére kötött szerződés szerves részét képezi. |
| 2009–2014 | A távoli földi állomások megvalósítása | |
| 2010–2014 | Az TTC állomások megvalósítása | 2010-ben és 2011-ben TTC állomások megvalósítására került sor Kirunában (Svédország) és Kourouban (Franciaország).
  2012 és 2014 között TTC állomásokat kell megvalósítani Tahitin (Francia Polinézia), Réunion-szigeten (Franciaország), Nouméában (Új-Kaledónia).
  Az Európai Űrügynökség és a szolgáltatók szerződéseket kötöttek e TTC állomások megvalósítására. |
| 2009–2014 | Az GSS állomások megvalósítása | 2009 és 2011 között GSS állomások megvalósítására került sor Fucinoban (Olaszország), Svalbardban (Norvégia), Reduben (Belgium), Réunion-szigeten (Franciaország), Kourouban (Franciaország), Nouméában (Új-Kaledónia), Trollban (Norvégia), Papeeteben (Francia Polinézia).
  2012 és 2014 között GSS állomásokat kell megvalósítani Kirunában (Svédország), a Jan Mayen-szigeten (Norvégia), az Azori-szigeteken (Portugália), a Kanári-szigeteken (Spanyolország), Madeirán (Portugália), a Kerguelen-szigeteken, Adélie-földön, Saint-Pierre és Miquelonon, a Wallis-szigeten, az Ascension-szigeten, Diego Garcián, a Falkland-szigeteken.
  Az Európai Űrügynökség és a szolgáltatók szerződéseket kötöttek e GSS állomások megvalósítására. |
| 2009–2011 | Az ULS állomások megvalósítása | 2009 és 2011 között ULS állomások megvalósítására került sor Tahitin (Francia Polinézia), Kourouban (Franciaország), Réunion-szigeten (Franciaország), Új-Kaledónián és Svalbardban (Norvégia).
  Az Európai Űrügynökség és a szolgáltatók szerződéseket kötöttek e ULS állomások megvalósítására. |
| 2012–2013 | A SaR állomások megvalósítása | 2012 és 2013 között SaR állomásokat kell megvalósítani Svalbardban (Norvégia), Toulouse-ban (Franciaország), Makarioson (Ciprus), Maspalomasban (Spanyolország).
  A svalbardi és a maspalomasi állomások esetében az Európai Űrügynökség és a szolgáltatók szerződéseket fognak kötni e SaR állomások megvalósítására, a makariosi állomás esetében a Bizottságnak egyetértési megállapodást kell kötnie Ciprussal, a Toulouse-i állomás esetében pedig a Bizottságnak egy szolgáltatóval kell szerződést kötnie. |

Időszak

Kulcsfontosságú döntési szakasz

Intézkedések

2009–2016

A földi központok megvalósítása

2009–2014

Két irányító központ (GCC) megvalósítása

Egy irányító központ fokozatos megvalósítása folyik Oberpfaffenhoffenben (Németország). A megvalósítás 2009-ben kezdődött és 2014-ben fejeződik be.

Egy irányító központ fokozatos megvalósítása folyik Fucinoban (Olaszország). A megvalósítás 2009-ben kezdődött és 2014-ben fejeződik be.

2013–2015

A Galileo biztonsági központ (GSMC) megvalósítása

A kettéosztott Galileo biztonsági központot fokozatosan ki kell építeni Franciaországban és az Egyesült Királyságban. A megvalósításnak 2013-ben kell megkezdődnie és 2015-ben kell befejeződnie. Franciaországgal és az Egyesült Királysággal egyetértési megállapodásokat kell kötni a megvalósításról, melyeket 2012-ben alá kell írni.

2011–2016

GNSS szolgáltató központ (GSC) megvalósítása

A GNSS szolgáltató központ fokozatos megvalósítása folyik Madridban (Spanyolország). A megvalósítás 2011-ben kezdődött és 2016-ban kell befejeződnie. A megvalósításról szóló egyetértési megállapodás aláírására Spanyolországgal 2011. március 17-én került sor.

2012–2014

SaR szolgáltatási központ megvalósítása

A SaR szolgáltatási központot fokozatosan meg kell valósítani Toulouse-ban (Franciaország). A megvalósításnak 2012-ben kell megkezdődnie és 2014-ben kell befejeződnie. A megvalósításról egyetértési megállapodást kell kötni Franciaországgal.

2013–2014

Galileo teljesítményközpont megvalósítása

A Galileo teljesítményközpontot fokozatosan ki kell építeni egy még meghatározásra váró tagállam még meghatározásra váró helyiségében. A megvalósításnak 2013-ben kell megkezdődnie és 2014-ben kell befejeződnie. A megvalósításról egyetértési megállapodást kell kötni az érintett tagállammal.

2010

Egy, a keringési pályán lévő műholdak tesztelését végző állomás megvalósítása

A keringési pályán lévő műholdak tesztelését végző állomás megvalósítása 2010-ben megtörtént Reduben (Belgium). A megvalósítás a Bizottság és a SpaceOpal vállalat által 2010. október 25-én a Galileo program kiépítési szakasza munkálatainak „Üzemeltetés” részére kötött szerződés szerves részét képezi.

2009–2014

A távoli földi állomások megvalósítása

2010–2014

Az TTC állomások megvalósítása

2010-ben és 2011-ben TTC állomások megvalósítására került sor Kirunában (Svédország) és Kourouban (Franciaország).

2012 és 2014 között TTC állomásokat kell megvalósítani Tahitin (Francia Polinézia), Réunion-szigeten (Franciaország), Nouméában (Új-Kaledónia).

Az Európai Űrügynökség és a szolgáltatók szerződéseket kötöttek e TTC állomások megvalósítására.

2009–2014

Az GSS állomások megvalósítása

2009 és 2011 között GSS állomások megvalósítására került sor Fucinoban (Olaszország), Svalbardban (Norvégia), Reduben (Belgium), Réunion-szigeten (Franciaország), Kourouban (Franciaország), Nouméában (Új-Kaledónia), Trollban (Norvégia), Papeeteben (Francia Polinézia).

2012 és 2014 között GSS állomásokat kell megvalósítani Kirunában (Svédország), a Jan Mayen-szigeten (Norvégia), az Azori-szigeteken (Portugália), a Kanári-szigeteken (Spanyolország), Madeirán (Portugália), a Kerguelen-szigeteken, Adélie-földön, Saint-Pierre és Miquelonon, a Wallis-szigeten, az Ascension-szigeten, Diego Garcián, a Falkland-szigeteken.

Az Európai Űrügynökség és a szolgáltatók szerződéseket kötöttek e GSS állomások megvalósítására.

2009–2011

Az ULS állomások megvalósítása

2009 és 2011 között ULS állomások megvalósítására került sor Tahitin (Francia Polinézia), Kourouban (Franciaország), Réunion-szigeten (Franciaország), Új-Kaledónián és Svalbardban (Norvégia).

Az Európai Űrügynökség és a szolgáltatók szerződéseket kötöttek e ULS állomások megvalósítására.

2012–2013

A SaR állomások megvalósítása

2012 és 2013 között SaR állomásokat kell megvalósítani Svalbardban (Norvégia), Toulouse-ban (Franciaország), Makarioson (Ciprus), Maspalomasban (Spanyolország).

A svalbardi és a maspalomasi állomások esetében az Európai Űrügynökség és a szolgáltatók szerződéseket fognak kötni e SaR állomások megvalósítására, a makariosi állomás esetében a Bizottságnak egyetértési megállapodást kell kötnie Ciprussal, a Toulouse-i állomás esetében pedig a Bizottságnak egy szolgáltatóval kell szerződést kötnie.

---

Helyesbítések

| 24.2.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/32

---

Helyesbítés a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2011. szeptember 27-i 1006/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 282., 2011. október 28.
  )

A 80. oldalon, a 0407 21 00 KN-kódhoz tartozó sorban, a 2. oszlopban:

a 2. lábjegyzetszámot el kell hagyni.

A 105. oldalon, a 1001 11 00 KN-kódhoz tartozó sorban, a 3. oszlopban:

az 1. lábjegyzetszámot el kell hagyni.

A 105. oldalon, a 1001 91 90 KN-kódhoz tartozó sorban, a 3. oszlopban:

az 1. és a 2. lábjegyzetszámot el kell hagyni.

A 883. oldalon, a 7. mellékletben, a 75-ös rendelésszámhoz tartozó sorban, a 2. oszlopban:

a 1001 11 00 és a 1001 91 90 kódot el kell hagyni.

---