# Uradni list L 321/2011

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2011.321.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 321 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 545. december 2011 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2011.321.slv

Uradni list

Evropske unije

L 321

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 545. december 2011

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2011 o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2011 o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 5.12.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 321/1

---

UREDBA (EU) št. 1255/2011 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 30. novembra 2011

o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 43(2), člena 91(1), člena 100(2), člena 173(3), členov 175 in 188, člena 192(1), člena 194(2) in člena 195(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 10. oktobra 2007 o celostni pomorski politiki za Evropsko unijo z dne 10. oktobra 2007 (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo Komisije) je glavni cilj celostne pomorske politike Unije (v nadaljnjem besedilu: CPP) oblikovati in izvajati celostno, usklajeno, koherentno, pregledno in trajnostno sprejemanje odločitev v zvezi z oceani, morji ter obalnimi, otoškimi in najbolj oddaljenimi regijami in pomorskimi sektorji. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 10. oktobra 2007 o celostni pomorski politiki za Evropsko unijo z dne 10. oktobra 2007 (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo Komisije) je glavni cilj celostne pomorske politike Unije (v nadaljnjem besedilu: CPP) oblikovati in izvajati celostno, usklajeno, koherentno, pregledno in trajnostno sprejemanje odločitev v zvezi z oceani, morji ter obalnimi, otoškimi in najbolj oddaljenimi regijami in pomorskimi sektorji.

| (2) | Komisija je v akcijskem načrtu, ki je priložen Sporočilu Komisije, določila številne ukrepe, ki jih predlaga kot prvo fazo pri izvajanju nove CPP za Unijo. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v akcijskem načrtu, ki je priložen Sporočilu Komisije, določila številne ukrepe, ki jih predlaga kot prvo fazo pri izvajanju nove CPP za Unijo.

| (3) | V poročilu o napredku Komisije o celostni pomorski politiki EU z dne 15. oktobra 2009, so povzeti glavni dosedanji dosežki na področju CPP do tega datuma, začrtana pa je tudi pot za njegovo naslednjo izvedbeno fazo. |
| --- | --- |

(3)

V poročilu o napredku Komisije o celostni pomorski politiki EU z dne 15. oktobra 2009, so povzeti glavni dosedanji dosežki na področju CPP do tega datuma, začrtana pa je tudi pot za njegovo naslednjo izvedbeno fazo.

| (4) | Svet je v sklepih z dne 16. novembra 2009 o celostni pomorski politiki poudaril pomen financiranja za nadaljnje oblikovanje in izvajanje CPP ter Komisijo pozval, da v okviru veljavne finančne perspektive predloži potrebne predloge za financiranje ukrepov celostne pomorske politike, ki bi začeli veljati do leta 2011. |
| --- | --- |

(4)

Svet je v sklepih z dne 16. novembra 2009 o celostni pomorski politiki poudaril pomen financiranja za nadaljnje oblikovanje in izvajanje CPP ter Komisijo pozval, da v okviru veljavne finančne perspektive predloži potrebne predloge za financiranje ukrepov celostne pomorske politike, ki bi začeli veljati do leta 2011.

| (5) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 21. oktobra 2010 o celostni pomorski politiki (CPP) – ocena dosedanjega napredka in novi izzivi izrecno podprl namero, ki jo je izrazila Komisija, da v „naslednjih dveh letih financira CPP s 50 milijoni EUR, da bi gradila na predhodnih projektih na področju politike, upravljanja, trajnosti in nadzora“. |
| --- | --- |

(5)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 21. oktobra 2010 o celostni pomorski politiki (CPP) – ocena dosedanjega napredka in novi izzivi izrecno podprl namero, ki jo je izrazila Komisija, da v „naslednjih dveh letih financira CPP s 50 milijoni EUR, da bi gradila na predhodnih projektih na področju politike, upravljanja, trajnosti in nadzora“.

| (6) | V finančnem okviru za CPP, določenem v tej uredbi, je upoštevan tako sedanji gospodarski upad kot dejstvo, da je to prvi operativni program, ki je posebej namenjen izvajanju CPP. |
| --- | --- |

(6)

V finančnem okviru za CPP, določenem v tej uredbi, je upoštevan tako sedanji gospodarski upad kot dejstvo, da je to prvi operativni program, ki je posebej namenjen izvajanju CPP.

| (7) | Potrebno je nadaljnje financiranje EU, da bi Unija lahko izvajala in nadalje oblikovala CPP v skladu z Resolucijo Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o celostni pomorski politiki za Evropsko unijo (4) ter sledila krovnim ciljem, kot so določeni v Sporočilu Komisije in potrjeni v poročilu o napredku oktobra 2009, Svet pa jih je potrdil v svojih sklepih z dne 16. novembra 2009. |
| --- | --- |

(7)

Potrebno je nadaljnje financiranje EU, da bi Unija lahko izvajala in nadalje oblikovala CPP v skladu z Resolucijo Evropskega parlamenta z dne 20. maja 2008 o celostni pomorski politiki za Evropsko unijo (4) ter sledila krovnim ciljem, kot so določeni v Sporočilu Komisije in potrjeni v poročilu o napredku oktobra 2009, Svet pa jih je potrdil v svojih sklepih z dne 16. novembra 2009.

| (8) | Ker vse prednostne naloge in cilji CPP niso zajeti v obstoječih instrumentih Unije, kot so Kohezijski sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski sklad za ribištvo, sedmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, instrument za predpristopno pomoč ter Evropski instrument sosedstva in partnerstva, je zato treba sprejeti program za podporo nadaljnjemu oblikovanju CPP (v nadaljevanjem besedilu: Program). |
| --- | --- |

(8)

Ker vse prednostne naloge in cilji CPP niso zajeti v obstoječih instrumentih Unije, kot so Kohezijski sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski sklad za ribištvo, sedmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, instrument za predpristopno pomoč ter Evropski instrument sosedstva in partnerstva, je zato treba sprejeti program za podporo nadaljnjemu oblikovanju CPP (v nadaljevanjem besedilu: Program).

| (9) | Brez poseganja v prihodnja pogajanja o večletnem finančnem okviru po letu 2013 bodo morala biti na voljo zadostna sredstva, ki bodo omogočila oblikovanje in dosego ciljev CPP, ne da bi pri tem posegali v sredstva, namenjena za druge politike, in pri tem krepila trajnostni razvoj pomorskih regij Unije, vključno z otoškimi in najbolj oddaljenimi regijami. Zato velja, da je treba CPP vključiti v večletni finančni okvir po letu 2013. Poleg tega bi se po potrebi moral oblikovati predlog, da se Program podaljša tudi za obdobje po letu 2013, skupaj s predlogom, ki določa ustrezen finančni okvir. |
| --- | --- |

(9)

Brez poseganja v prihodnja pogajanja o večletnem finančnem okviru po letu 2013 bodo morala biti na voljo zadostna sredstva, ki bodo omogočila oblikovanje in dosego ciljev CPP, ne da bi pri tem posegali v sredstva, namenjena za druge politike, in pri tem krepila trajnostni razvoj pomorskih regij Unije, vključno z otoškimi in najbolj oddaljenimi regijami. Zato velja, da je treba CPP vključiti v večletni finančni okvir po letu 2013. Poleg tega bi se po potrebi moral oblikovati predlog, da se Program podaljša tudi za obdobje po letu 2013, skupaj s predlogom, ki določa ustrezen finančni okvir.

| (10) | Razvoj pomorskih zadev prek finančne pomoči za ukrepe CPP bo znatno vplival na ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo. |
| --- | --- |

(10)

Razvoj pomorskih zadev prek finančne pomoči za ukrepe CPP bo znatno vplival na ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo.

| (11) | Financiranje Unije bi moralo biti usmerjeno v preučevanje ukrepov, namenjenih spodbujanju strateških ciljev CPP, ob ustreznem upoštevanju njihovih skupnih učinkov na podlagi ekosistemskega pristopa, trajnostne „modre“ gospodarske rasti, zaposlovanja, inovativnosti in konkurenčnosti v obalnih, otoških in najbolj oddaljenih regijah ter spodbujanja mednarodne razsežnosti CPP. |
| --- | --- |

(11)

Financiranje Unije bi moralo biti usmerjeno v preučevanje ukrepov, namenjenih spodbujanju strateških ciljev CPP, ob ustreznem upoštevanju njihovih skupnih učinkov na podlagi ekosistemskega pristopa, trajnostne „modre“ gospodarske rasti, zaposlovanja, inovativnosti in konkurenčnosti v obalnih, otoških in najbolj oddaljenih regijah ter spodbujanja mednarodne razsežnosti CPP.

| (12) | Strateški cilji CPP vključujejo celostno pomorsko upravljanje na vseh ravneh; nadaljnji razvoj in izvajanje integriranih strategij morskega bazena, ki bodo prilagojene posebnim potrebam različnih morskih bazenov v Evropi; nadaljnji razvoj medsektorskih orodij za integrirano politiko odločanja z namenom izboljšanja sinergij ter usklajevanja med obstoječimi politikami in instrumenti, vključno z izmenjavo s pomorstvom povezanih podatkov in znanja; tesnejše sodelovanje zainteresiranih strani v programih celostnega pomorskega upravljanja; zaščito in trajnostno uporabo morskih in obalnih virov ter opredelitev meja trajnosti človekovih dejavnosti in zaščite morskega in obalnega okolja ter biotske raznovrstnosti s pomočjo Okvirne direktive o morski strategiji (5), ki je okoljski steber CPP, in Okvirne direktive na področju vodne politike (6). |
| --- | --- |

(12)

Strateški cilji CPP vključujejo celostno pomorsko upravljanje na vseh ravneh; nadaljnji razvoj in izvajanje integriranih strategij morskega bazena, ki bodo prilagojene posebnim potrebam različnih morskih bazenov v Evropi; nadaljnji razvoj medsektorskih orodij za integrirano politiko odločanja z namenom izboljšanja sinergij ter usklajevanja med obstoječimi politikami in instrumenti, vključno z izmenjavo s pomorstvom povezanih podatkov in znanja; tesnejše sodelovanje zainteresiranih strani v programih celostnega pomorskega upravljanja; zaščito in trajnostno uporabo morskih in obalnih virov ter opredelitev meja trajnosti človekovih dejavnosti in zaščite morskega in obalnega okolja ter biotske raznovrstnosti s pomočjo Okvirne direktive o morski strategiji (5), ki je okoljski steber CPP, in Okvirne direktive na področju vodne politike (6).

| (13) | Pomembno je, da je Program dobro usklajen z drugimi politikami Unije, ki imajo lahko pomorsko razsežnost, zlasti s strukturnimi skladi, vseevropskim prometnim omrežjem, skupno ribiško politiko, turizmom, okoljem in podnebnimi spremembami, okvirnim programom za raziskave in razvoj ter energetsko politiko. |
| --- | --- |

(13)

Pomembno je, da je Program dobro usklajen z drugimi politikami Unije, ki imajo lahko pomorsko razsežnost, zlasti s strukturnimi skladi, vseevropskim prometnim omrežjem, skupno ribiško politiko, turizmom, okoljem in podnebnimi spremembami, okvirnim programom za raziskave in razvoj ter energetsko politiko.

| (14) | Da bi zagotovili skladnost med različnimi vidiki Programa, bi bilo treba določiti njegove splošne cilje. Za vsak splošni cilj bi bilo treba zastaviti podrobnejše operativne cilje. Porazdelitev sredstev med splošnimi cilji za obdobje 2011–2013 je navedena v Prilogi. Ta porazdelitev omogoča prožno povečanje oziroma zmanjšanje splošnih finančnih dodelitev posameznemu cilju, ne da bi pri tem presegli splošni finančni okvir. |
| --- | --- |

(14)

Da bi zagotovili skladnost med različnimi vidiki Programa, bi bilo treba določiti njegove splošne cilje. Za vsak splošni cilj bi bilo treba zastaviti podrobnejše operativne cilje. Porazdelitev sredstev med splošnimi cilji za obdobje 2011–2013 je navedena v Prilogi. Ta porazdelitev omogoča prožno povečanje oziroma zmanjšanje splošnih finančnih dodelitev posameznemu cilju, ne da bi pri tem presegli splošni finančni okvir.

| (15) | Financiranje Unije bi moralo omogočati podporo razvoju povezovanja pomorskega nadzora v skladu z Resolucijo Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 in sklepi Sveta z dne 17. novembra 2009 o povezovanju pomorskega nadzora, ob upoštevanju načrta za vzpostavitev skupnega okolja za izmenjavo informacij na pomorskem področju EU. To namensko financiranje bi zato moralo biti omejeno na razvoj decentraliziranega sistema izmenjave informacij, namreč ukrepov, vključno s programsko opremo, da se okrepi povezava med nadzornimi sistemi. Program bi moral upoštevati rezultate drugih projektov v zvezi z decentraliziranim sistemom za pomorski nadzor. |
| --- | --- |

(15)

Financiranje Unije bi moralo omogočati podporo razvoju povezovanja pomorskega nadzora v skladu z Resolucijo Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2010 in sklepi Sveta z dne 17. novembra 2009 o povezovanju pomorskega nadzora, ob upoštevanju načrta za vzpostavitev skupnega okolja za izmenjavo informacij na pomorskem področju EU. To namensko financiranje bi zato moralo biti omejeno na razvoj decentraliziranega sistema izmenjave informacij, namreč ukrepov, vključno s programsko opremo, da se okrepi povezava med nadzornimi sistemi. Program bi moral upoštevati rezultate drugih projektov v zvezi z decentraliziranim sistemom za pomorski nadzor.

| (16) | Izvajanje Programa v tretjih državah bi moralo prispevati k oblikovanju ciljev države upravičenke in biti skladno z drugimi instrumenti Unije na področju sodelovanja, vključno s cilji in prednostnimi nalogami ustreznih politik Unije, ustreznih določb pravnega reda Unije ter ustreznih mednarodnih konvencij. |
| --- | --- |

(16)

Izvajanje Programa v tretjih državah bi moralo prispevati k oblikovanju ciljev države upravičenke in biti skladno z drugimi instrumenti Unije na področju sodelovanja, vključno s cilji in prednostnimi nalogami ustreznih politik Unije, ustreznih določb pravnega reda Unije ter ustreznih mednarodnih konvencij.

| (17) | Program bi moral dopolnjevati in biti skladen z obstoječimi in prihodnjimi finančnimi instrumenti, ki so jih zagotovile Unija in države članice na nacionalni in podnacionalni ravni za spodbujanje varovanja in trajnostnega izkoriščanja oceanov, morij in obal ter za pomoč pri krepitvi učinkovitejšega sodelovanja med državami članicami ter njihovimi obalnimi, otoškimi in najbolj oddaljenimi regijami, in ob upoštevanju prednostnih nalog ter napredka nacionalnih in lokalnih projektov. |
| --- | --- |

(17)

Program bi moral dopolnjevati in biti skladen z obstoječimi in prihodnjimi finančnimi instrumenti, ki so jih zagotovile Unija in države članice na nacionalni in podnacionalni ravni za spodbujanje varovanja in trajnostnega izkoriščanja oceanov, morij in obal ter za pomoč pri krepitvi učinkovitejšega sodelovanja med državami članicami ter njihovimi obalnimi, otoškimi in najbolj oddaljenimi regijami, in ob upoštevanju prednostnih nalog ter napredka nacionalnih in lokalnih projektov.

| (18) | Ukrepi, predvideni v Programu, bi morali dopolnjevati druge ukrepe Unije, da se zagotovi skladno izvajanje pravnih aktov Unije na področju zadevnih sektorskih politik in izogne podvajanju. |
| --- | --- |

(18)

Ukrepi, predvideni v Programu, bi morali dopolnjevati druge ukrepe Unije, da se zagotovi skladno izvajanje pravnih aktov Unije na področju zadevnih sektorskih politik in izogne podvajanju.

| (19) | Prav tako je treba določiti pravila za načrtovanje ukrepov in upravičenosti izdatkov, višino finančne pomoči Unije in glavne pogoje, pod katerimi bi ta morala biti zagotovljena, ter splošni poračun Programa. |
| --- | --- |

(19)

Prav tako je treba določiti pravila za načrtovanje ukrepov in upravičenosti izdatkov, višino finančne pomoči Unije in glavne pogoje, pod katerimi bi ta morala biti zagotovljena, ter splošni poračun Programa.

| (20) | Program bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7), (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba) in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8). |
| --- | --- |

(20)

Program bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7), (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba) in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8).

| (21) | Ta uredba določa finančni okvir večletnega programa, na katerega se lahko proračunski organ med letnim proračunskim postopkom v prvi vrsti sklicuje, in sicer v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (9). |
| --- | --- |

(21)

Ta uredba določa finančni okvir večletnega programa, na katerega se lahko proračunski organ med letnim proračunskim postopkom v prvi vrsti sklicuje, in sicer v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (9).

| (22) | Da se Komisiji olajša spremljanje izvajanja te uredbe, bi bilo treba omogočiti financiranje odhodkov, nastalih s spremljanjem, preverjanji in ocenjevanjem. |
| --- | --- |

(22)

Da se Komisiji olajša spremljanje izvajanja te uredbe, bi bilo treba omogočiti financiranje odhodkov, nastalih s spremljanjem, preverjanji in ocenjevanjem.

| (23) | Letne programe dela za izvajanje Programa bi morala Komisija sprejeti v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (10). |
| --- | --- |

(23)

Letne programe dela za izvajanje Programa bi morala Komisija sprejeti v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (10).

| (24) | Pri financiranju ukrepov na podlagi te uredbe je treba zaščititi finančne interese Unije z uporabo Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (11), Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (12), ter Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (13). |
| --- | --- |

(24)

Pri financiranju ukrepov na podlagi te uredbe je treba zaščititi finančne interese Unije z uporabo Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (11), Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (12), ter Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (13).

| (25) | Da se zagotovi učinkovitost financiranja Unije, bi bilo treba dejavnosti, ki se financirajo na podlagi te uredbe, redno ocenjevati. |
| --- | --- |

(25)

Da se zagotovi učinkovitost financiranja Unije, bi bilo treba dejavnosti, ki se financirajo na podlagi te uredbe, redno ocenjevati.

| (26) | Razume se, da za nobenega od ukrepov, predvidenih v okviru Programa, ni potrebna uporaba dodatne pravne podlage. |
| --- | --- |

(26)

Razume se, da za nobenega od ukrepov, predvidenih v okviru Programa, ni potrebna uporaba dodatne pravne podlage.

| (27) | Ker ciljev te uredbe države članice same ne morejo zadovoljivo doseči in ker se te cilje zaradi obsega in učinkov ukrepov, ki bodo financirani v okviru Programa, lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(27)

Ker ciljev te uredbe države članice same ne morejo zadovoljivo doseči in ker se te cilje zaradi obsega in učinkov ukrepov, ki bodo financirani v okviru Programa, lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba ustanavlja Program za podporo ukrepom, namenjenim spodbujanju nadaljnjega oblikovanja in izvajanja celostne pomorske politike Unije (v nadaljnjem besedilu: Program).

Celostna pomorska politika Unije (v nadaljnjem besedilu: CPP) spodbuja usklajen in dosleden proces odločanja, da kar najbolj okrepi trajnostni razvoj, gospodarsko rast ter socialno kohezijo v državah članicah, zlasti z ozirom na obalne, otoške in najbolj oddaljene regije Unije, ter pomorskih sektorjev prek skladnih pomorskih politik ter ustreznim mednarodnim sodelovanjem.

Program podpira trajnostno rabo morij in oceanov ter širitev znanstvenih spoznanj.

Člen 2

Splošni cilji

Splošni cilji Programa so:

| (a) | spodbujati oblikovanje in izvajanje celostnega upravljanja pomorskih in obalnih zadev; |
| --- | --- |

(a)

spodbujati oblikovanje in izvajanje celostnega upravljanja pomorskih in obalnih zadev;

| (b) | prispevati k oblikovanju medsektorskih instrumentov, zlasti za pomorsko prostorsko načrtovanje, skupno okolje za izmenjavo informacij in morsko znanje o oceanih, morjih in obalnih regijah, ki mejijo na Unijo, za razvijanje sinergij ter za spodbujanje pomorskih in obalnih politik, zlasti na področju gospodarskega razvoja, zaposlovanja, varstva okolja, raziskav, pomorske varnosti, energije ter razvoja zelenih pomorskih tehnologij, ob upoštevanju in na podlagi obstoječih orodij in pobud; |
| --- | --- |

(b)

prispevati k oblikovanju medsektorskih instrumentov, zlasti za pomorsko prostorsko načrtovanje, skupno okolje za izmenjavo informacij in morsko znanje o oceanih, morjih in obalnih regijah, ki mejijo na Unijo, za razvijanje sinergij ter za spodbujanje pomorskih in obalnih politik, zlasti na področju gospodarskega razvoja, zaposlovanja, varstva okolja, raziskav, pomorske varnosti, energije ter razvoja zelenih pomorskih tehnologij, ob upoštevanju in na podlagi obstoječih orodij in pobud;

| (c) | spodbujati varstvo morskega okolja, zlasti njegove biotske raznovrstnosti, ter trajnostno izkoriščanje morskih in obalnih virov ter nadalje opredeliti trajnostne meje človekovih dejavnosti, ki vplivajo na morsko okolje, zlasti v okviru Direktive 2008/56/ES (Okvirna direktiva o morski strategiji); |
| --- | --- |

(c)

spodbujati varstvo morskega okolja, zlasti njegove biotske raznovrstnosti, ter trajnostno izkoriščanje morskih in obalnih virov ter nadalje opredeliti trajnostne meje človekovih dejavnosti, ki vplivajo na morsko okolje, zlasti v okviru Direktive 2008/56/ES (Okvirna direktiva o morski strategiji);

| (d) | spodbujati oblikovanje in izvajanje strategij za morske bazene; |
| --- | --- |

(d)

spodbujati oblikovanje in izvajanje strategij za morske bazene;

| (e) | izboljšati in okrepiti zunanje sodelovanje in usklajevanje v zvezi s cilji CPP na podlagi spodbujanja razprave na mednarodnih forumih; v zvezi s tem se tretje države spodbudi, da ratificirajo in izvajajo Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS); |
| --- | --- |

(e)

izboljšati in okrepiti zunanje sodelovanje in usklajevanje v zvezi s cilji CPP na podlagi spodbujanja razprave na mednarodnih forumih; v zvezi s tem se tretje države spodbudi, da ratificirajo in izvajajo Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS);

| (f) | podpirati trajnostno gospodarsko rast, zaposlovanje, inovacije in nove tehnologije v pomorskih sektorjih ter obalnih, otoških in najbolj oddaljenih regijah Unije. |
| --- | --- |

(f)

podpirati trajnostno gospodarsko rast, zaposlovanje, inovacije in nove tehnologije v pomorskih sektorjih ter obalnih, otoških in najbolj oddaljenih regijah Unije.

Člen 3

Operativni cilji

1.   Program v okviru cilja iz člena 2(a) (celostno pomorsko upravljanje):

| (a) | podpira ukrepe za spodbujanje držav članic in regij EU k oblikovanju, uvedbi ali izvajanju celostnega pomorskega upravljanja; |
| --- | --- |

(a)

podpira ukrepe za spodbujanje držav članic in regij EU k oblikovanju, uvedbi ali izvajanju celostnega pomorskega upravljanja;

| (b) | spodbuja platforme in omrežja medsektorskega sodelovanja, ki vključujejo predstavnike javnih organov, regionalnih in lokalnih organov, industrije, zainteresiranih strani na področju raziskav, državljanov, organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev; |
| --- | --- |

(b)

spodbuja platforme in omrežja medsektorskega sodelovanja, ki vključujejo predstavnike javnih organov, regionalnih in lokalnih organov, industrije, zainteresiranih strani na področju raziskav, državljanov, organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev;

| (c) | krepi razpoznavnost in ozaveščenost javnih organov, zasebnega sektorja in splošne javnosti glede celostnega pristopa k pomorskim zadevam. |
| --- | --- |

(c)

krepi razpoznavnost in ozaveščenost javnih organov, zasebnega sektorja in splošne javnosti glede celostnega pristopa k pomorskim zadevam.

2.   Program v okviru cilja iz člena 2(b) (medsektorski instrumenti) spodbuja oblikovanje:

| (a) | skupnega okolja za izmenjavo informacij na pomorskem področju Unije, ki spodbuja medsektorske in čezmejne izmenjave informacij o nadzoru, ki med seboj povezujejo vse uporabniške skupnosti, v skladu z načeli celostnega pomorskega nadzora, da se utrdi varno in trajnostno izkoriščanje pomorskega prostora, ob upoštevanju ustreznih dosežkov sektorskih politik, kar zadeva nadzor, pri čemer se ustrezno prispeva k potrebnemu nadaljnjemu razvoju teh politik; |
| --- | --- |

(a)

skupnega okolja za izmenjavo informacij na pomorskem področju Unije, ki spodbuja medsektorske in čezmejne izmenjave informacij o nadzoru, ki med seboj povezujejo vse uporabniške skupnosti, v skladu z načeli celostnega pomorskega nadzora, da se utrdi varno in trajnostno izkoriščanje pomorskega prostora, ob upoštevanju ustreznih dosežkov sektorskih politik, kar zadeva nadzor, pri čemer se ustrezno prispeva k potrebnemu nadaljnjemu razvoju teh politik;

| (b) | pomorskega prostorskega načrtovanja in celostnega upravljanja obalnega pasu, ki sta pomembni orodji za trajnostni razvoj morskih območij in obalnih regij ter prispevata k ciljem upravljanja na podlagi ekosistemskega pristopa in razvoja povezav med kopnim in morjem, kot tudi olajšujeta sodelovanje držav članic, na primer v zvezi z razvojem poskusnih in drugih ukrepov, ki združujejo proizvodnjo obnovljive energije in ribogojstvo; |
| --- | --- |

(b)

pomorskega prostorskega načrtovanja in celostnega upravljanja obalnega pasu, ki sta pomembni orodji za trajnostni razvoj morskih območij in obalnih regij ter prispevata k ciljem upravljanja na podlagi ekosistemskega pristopa in razvoja povezav med kopnim in morjem, kot tudi olajšujeta sodelovanje držav članic, na primer v zvezi z razvojem poskusnih in drugih ukrepov, ki združujejo proizvodnjo obnovljive energije in ribogojstvo;

| (c) | obsežne in javno dostopne visokokakovostne zbirke morskih podatkov in znanja, ki olajšuje izmenjavo, ponovno uporabo in razširjanje teh podatkov in znanja med različne skupine uporabnikov z uporabo obstoječih podatkov, izogibajoč se podvajanju baz podatkov; v ta namen se kar najbolje uporabijo že obstoječi programi Unije in držav članic, vključno z INSPIRE (14) in GMES (15). |
| --- | --- |

(c)

obsežne in javno dostopne visokokakovostne zbirke morskih podatkov in znanja, ki olajšuje izmenjavo, ponovno uporabo in razširjanje teh podatkov in znanja med različne skupine uporabnikov z uporabo obstoječih podatkov, izogibajoč se podvajanju baz podatkov; v ta namen se kar najbolje uporabijo že obstoječi programi Unije in držav članic, vključno z INSPIRE (14) in GMES (15).

3.   Program v okviru cilja iz člena 2(c) (zaščita morskega okolja):

| (a) | podpira varstvo in ohranitev morskega in obalnega okolja ter preprečuje in zmanjšuje vnose v morsko okolje, vključno z morskimi odpadki, s čimer bi postopno odpravili onesnaževanje; |
| --- | --- |

(a)

podpira varstvo in ohranitev morskega in obalnega okolja ter preprečuje in zmanjšuje vnose v morsko okolje, vključno z morskimi odpadki, s čimer bi postopno odpravili onesnaževanje;

| (b) | prispeva k zdravju, biotski raznovrstnosti ter odpornosti morskega in obalnega ekosistema; |
| --- | --- |

(b)

prispeva k zdravju, biotski raznovrstnosti ter odpornosti morskega in obalnega ekosistema;

| (c) | olajšuje usklajevanje med državami članicami in drugimi akterji pri izvajanju ekosistemskega pristopa k upravljanju človeških dejavnosti in previdnostnega načela; |
| --- | --- |

(c)

olajšuje usklajevanje med državami članicami in drugimi akterji pri izvajanju ekosistemskega pristopa k upravljanju človeških dejavnosti in previdnostnega načela;

| (d) | pospešuje oblikovanje metod in standardov; |
| --- | --- |

(d)

pospešuje oblikovanje metod in standardov;

| (e) | spodbuja ukrepe za blažitev učinkov podnebnih sprememb na morsko, obalno in otoško okolje ter prilagajanje nanje, s posebnim poudarkom na tistih območjih, ki so glede tega najbolj ranljiva; |
| --- | --- |

(e)

spodbuja ukrepe za blažitev učinkov podnebnih sprememb na morsko, obalno in otoško okolje ter prilagajanje nanje, s posebnim poudarkom na tistih območjih, ki so glede tega najbolj ranljiva;

| (f) | podpira razvoj strateških pristopov k raziskavam, da bi se ocenilo trenutno stanje ekosistemov in s tem zagotovila osnova za upravljanje na podlagi ekosistemskega pristopa ter načrtovanje na regionalni in nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(f)

podpira razvoj strateških pristopov k raziskavam, da bi se ocenilo trenutno stanje ekosistemov in s tem zagotovila osnova za upravljanje na podlagi ekosistemskega pristopa ter načrtovanje na regionalni in nacionalni ravni.

4.   Program v skladu s ciljem iz člena 2(d) (strategije za morske bazene):

| (a) | podpira oblikovanje in izvajanje celostnih strategij za morske bazene ob upoštevanju uravnoteženega pristopa za vse morske bazene ter posebnosti morskih in podmorskih bazenov in po potrebi ustreznih makroregionalnih strategij, zlasti tistih, v katerih je izmenjava informacij in izkušenj med državami že vzpostavljena ter v katerih obstajajo operativne mednacionalne strukture; |
| --- | --- |

(a)

podpira oblikovanje in izvajanje celostnih strategij za morske bazene ob upoštevanju uravnoteženega pristopa za vse morske bazene ter posebnosti morskih in podmorskih bazenov in po potrebi ustreznih makroregionalnih strategij, zlasti tistih, v katerih je izmenjava informacij in izkušenj med državami že vzpostavljena ter v katerih obstajajo operativne mednacionalne strukture;

| (b) | spodbuja in olajšuje izkoriščanje sinergij med nacionalnimi in regionalnimi ravnmi ter ravnijo Unije, izmenjavo informacij, vključno z metodami in standardi, ter izmenjavo najboljših praks na področju pomorske politike, vključno z upravljanjem in sektorskimi politikami, ki vplivajo na regionalna morja in obalne regije. |
| --- | --- |

(b)

spodbuja in olajšuje izkoriščanje sinergij med nacionalnimi in regionalnimi ravnmi ter ravnijo Unije, izmenjavo informacij, vključno z metodami in standardi, ter izmenjavo najboljših praks na področju pomorske politike, vključno z upravljanjem in sektorskimi politikami, ki vplivajo na regionalna morja in obalne regije.

5.   Program v okviru cilja iz člena 2(e) (mednarodna dimenzija):

| (a) | si v tesnem sodelovanju z državami članicami še naprej prizadeva za celovit pristop s tretjimi državami in akterji v tretjih državah, ki si delijo morski bazen z državami članicami Unije, vključno z ratifikacijo in izvajanjem UNCLOS; |
| --- | --- |

(a)

si v tesnem sodelovanju z državami članicami še naprej prizadeva za celovit pristop s tretjimi državami in akterji v tretjih državah, ki si delijo morski bazen z državami članicami Unije, vključno z ratifikacijo in izvajanjem UNCLOS;

| (b) | spodbuja dialog s tretjimi državami ob upoštevanju UNCLOS in zadevnih obstoječih mednarodnih konvencij na podlagi UNCLOS; |
| --- | --- |

(b)

spodbuja dialog s tretjimi državami ob upoštevanju UNCLOS in zadevnih obstoječih mednarodnih konvencij na podlagi UNCLOS;

| (c) | spodbuja izmenjavo najboljših praks, ki dopolnjujejo sedanje pobude, pri tem pa upošteva razvoj regionalnih strategij na podregionalni ravni. |
| --- | --- |

(c)

spodbuja izmenjavo najboljših praks, ki dopolnjujejo sedanje pobude, pri tem pa upošteva razvoj regionalnih strategij na podregionalni ravni.

Ta operativni cilj se izvaja v skladu z instrumenti sodelovanja Unije, pri čemer se upoštevajo cilji nacionalnih in regionalnih razvojnih strategij.

6.   Program v skladu s ciljem iz člena 2(f) (rast, zaposlovanje in inovacije):

| (a) | spodbuja pobude za rast in zaposlovanje v pomorskih sektorjih ter v obalnih in otoških regijah; |
| --- | --- |

(a)

spodbuja pobude za rast in zaposlovanje v pomorskih sektorjih ter v obalnih in otoških regijah;

| (b) | spodbuja usposabljanje, izobraževanje in poklicne možnosti v pomorskih poklicih; |
| --- | --- |

(b)

spodbuja usposabljanje, izobraževanje in poklicne možnosti v pomorskih poklicih;

| (c) | spodbuja razvoj zelenih tehnologij, morske vire obnovljive energije, zelene pomorske prevoze in pomorske prevoze na kratkih razdaljah; |
| --- | --- |

(c)

spodbuja razvoj zelenih tehnologij, morske vire obnovljive energije, zelene pomorske prevoze in pomorske prevoze na kratkih razdaljah;

| (d) | spodbuja razvoj obalnega, pomorskega in otoškega turizma. |
| --- | --- |

(d)

spodbuja razvoj obalnega, pomorskega in otoškega turizma.

Člen 4

Upravičeni ukrepi

V okviru Programa se lahko odobri finančna pomoč za naslednje vrste ukrepov v skladu s cilji iz členov 2 in 3:

| (a) | projekte, vključno s testnimi projekti; študije; programe sodelovanja na področju raziskav ter operativne programe sodelovanja, vključno s programi izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter prekvalifikacij; |
| --- | --- |

(a)

projekte, vključno s testnimi projekti; študije; programe sodelovanja na področju raziskav ter operativne programe sodelovanja, vključno s programi izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter prekvalifikacij;

| (b) | obveščanje javnosti in izmenjavo najboljših praks, spodbujanje ozaveščenosti in s tem povezane komunikacijske dejavnosti in dejavnosti razširjanja informacij, vključno z oglaševalskimi kampanjami in prireditvami ter vzpostavljanje in vzdrževanje spletnih mest ter ustreznih socialnih omrežij in podatkovnih baz; |
| --- | --- |

(b)

obveščanje javnosti in izmenjavo najboljših praks, spodbujanje ozaveščenosti in s tem povezane komunikacijske dejavnosti in dejavnosti razširjanja informacij, vključno z oglaševalskimi kampanjami in prireditvami ter vzpostavljanje in vzdrževanje spletnih mest ter ustreznih socialnih omrežij in podatkovnih baz;

| (c) | konference, seminarje, delavnice in forume za zainteresirane strani; |
| --- | --- |

(c)

konference, seminarje, delavnice in forume za zainteresirane strani;

| (d) | zbiranje, spremljanje in vizualizacija ter zagotavljanje javnega dostopa do znatne količine podatkov, najboljših praks in podatkovnih zbirk o regionalnih projektih, ki jih financira Unija, po potrebi tudi prek sekretariata, ustanovljenega za opravljanje ene ali več teh nalog, ki bodo omogočile sprejetje skupnih enotnih standardov za zbiranje in obdelavo podatkov; |
| --- | --- |

(d)

zbiranje, spremljanje in vizualizacija ter zagotavljanje javnega dostopa do znatne količine podatkov, najboljših praks in podatkovnih zbirk o regionalnih projektih, ki jih financira Unija, po potrebi tudi prek sekretariata, ustanovljenega za opravljanje ene ali več teh nalog, ki bodo omogočile sprejetje skupnih enotnih standardov za zbiranje in obdelavo podatkov;

| (e) | ukrepe v zvezi z medsektorskimi instrumenti, vključno s testnimi projekti. |
| --- | --- |

(e)

ukrepe v zvezi z medsektorskimi instrumenti, vključno s testnimi projekti.

Člen 5

Vrsta finančne intervencije

1.   Finančna pomoč Unije se lahko odobri v naslednjih pravnih oblikah:

| (a) | nepovratnih sredstev, za katere najvišja stopnja sofinanciranja Unije na posamezen ukrep znaša 80 %; |
| --- | --- |

(a)

nepovratnih sredstev, za katere najvišja stopnja sofinanciranja Unije na posamezen ukrep znaša 80 %;

| (b) | pogodb o izvedbi javnega naročila: |
| --- | --- |

(b)

pogodb o izvedbi javnega naročila:

| (c) | upravnih dogovorov s Skupnim raziskovalnim središčem. |
| --- | --- |

(c)

upravnih dogovorov s Skupnim raziskovalnim središčem.

2.   V okviru Programa se lahko dodelijo tako nepovratna sredstva za ukrepe kot tudi nepovratna sredstva za poslovanje. Če v Finančni uredbi ni določeno drugače, se upravičenci do nepovratnih sredstev ali pogodb o izvedbi javnega naročila izberejo z razpisom za zbiranje predlogov ali povabilom k oddaji ponudb.

Člen 6

Upravičenci

1.   Finančna pomoč v okviru Programa se lahko prednostno odobri fizičnim ali pravnim osebam zasebnega ali javnega prava katere koli države članice ali prava Unije.

2.   V Programu lahko sodelujejo tudi tretje države, zainteresirane strani iz tretjih držav, ki si delijo morski bazen z državami članicami Unije, ter mednarodne organizacije ali organi, ki si prizadevajo za dosego enega ali več splošnih in operativnih ciljev iz členov 2 in 3. V teh ukrepih morajo vedno sodelovati udeleženci iz Unije.

3.   Upravičenost za sodelovanje v postopku se določi v ustreznih razpisih za zbiranje predlogov ali povabilih k oddaji ponudb.

Člen 7

Načela izvajanja

1.   Ukrepi, financirani v okviru Programa, niso upravičeni do prejema pomoči iz drugih finančnih instrumentov Unije. Treba si je prizadevati za sinergije in dopolnjevanje z drugimi instrumenti Unije. Ukrepi v okviru Programa so dopolnilo izvajanju ustreznih sektorskih politik.

2.   Komisija zagotovi, da ji kandidati za finančno pomoč v okviru Programa in upravičenci do take pomoči posredujejo celovite informacije o financiranju teh ukrepov. Finančna pomoč iz programa bo zagotovljena zgolj, kadar drugi viri financiranja Unije niso na voljo.

3.   Ukrepi, ki jih podpira Program, ustrezajo ciljem in politikam Unije za obdobji do leta 2020 in leta 2050. Vse države članice, pomorski sektorji ter obalne, otoške in najbolj oddaljene regije bodo imeli koristi od Programa, ustvarila pa se bo tudi resnična evropska dodana vrednost. Pri financiranju ukrepov v različnih morskih bazenih bo cilj zagotoviti ustrezno regionalno ravnovesje.

4.   Ukrepi, ki jih podpira Program, spodbujajo in krepijo dialog, sodelovanje ter usklajevanje z državami članicami, regijami EU, zainteresiranimi stranmi, državljani, organizacijami civilne družbe in socialnimi partnerji ter med njimi, ob hkratnem zagotavljanju popolne preglednosti.

5.   Ukrepi, ki jih podpira Program, omogočajo lažje izkoriščanje sinergij, izmenjavo informacij, metod, standardov in najboljše prakse.

6.   Pri izvajanju Programa se spoštujeta načeli dobrega upravljanja in preglednosti postopkov, Program pa si prizadeva prispevati k preglednosti in dobremu upravljanju v vseh povezanih sektorskih politikah na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni.

Člen 8

Izvedbeni postopki

1.   Komisija izvaja Program v skladu s Finančno uredbo.

2.   Komisija za izvajanje Programa v skladu z njegovimi cilji iz členov 2 in 3 sprejme letne programe dela v skladu s postopkom iz člena 14(2).

Člen 9

Proračunska sredstva

1.   Finančni okvir za izvajanje Programa za obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2013 obsega 40 000 000 EUR.

2.   Proračunska sredstva, ki so dodeljena Programu se vključijo v letna odobrena sredstva splošnega proračuna Unije. Proračunski organ odobri letna odobrena sredstva v mejah finančnega okvira.

3.   Porazdelitev sredstev za splošne cilje iz člena 2 je navedena v Prilogi.

Člen 10

Tehnična pomoč

1.   Do 1 % finančnega okvira iz člena 9 lahko zajema tudi nujne odhodke, nastale s pripravljalnimi ukrepi, spremljanjem, nadzorom, revizijo ali ocenjevanjem, ki so neposredno potrebni za uspešno in učinkovito izvajanje upravičenih ukrepov iz te uredbe ter doseganje njenih ciljev.

2.   Dejavnosti iz odstavka 1 lahko obsegajo študije, sestanke strokovnjakov, odhodke za informacijska orodja, sisteme in omrežja ter kakršno koli drugo tehnično, znanstveno in upravo pomoč kot tudi strokovno znanje in izkušnje, ki jih Komisija potrebuje za izvajanje te uredbe.

Člen 11

Spremljanje

1.   Vsak upravičenec do finančne pomoči Komisiji predloži tehnična in finančna poročila o napredku pri dejavnostih, ki se financirajo v okviru Programa. V treh mesecih po koncu vsakega projekta se predloži tudi končno poročilo.

2.   Ne glede na revizije, ki jih opravlja Računsko sodišče v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi revizijskimi organi ali službami na podlagi člena 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in ne glede na kakršne koli preglede v skladu s členom 322(1)(b) PDEU uradniki in drugo osebje Komisije izvajajo preglede na kraju samem, vključno z vzorčnimi pregledi projektov in drugih ukrepov, ki se financirajo v okviru Programa, ter zlasti preverjajo skladnost s cilji programa in upravičenost ukrepov, kot je določeno v členih 2, 3 in 4 te uredbe.

3.   Pogodbe in sporazumi, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe zlasti o finančnem in siceršnjem nadzoru, ki ga izvaja Komisija ali kateri koli predstavnik, ki ga za to pooblasti Komisija, ter o revizijah, ki jih opravi Računsko sodišče, po potrebi na kraju samem.

4.   Vsak upravičenec do finančne pomoči hrani za Komisijo v obdobju petih let po zadnjem plačilu v zvezi s projektom vso dokazno dokumentacijo v zvezi z odhodki, nastalimi s tem projektom.

5.   Na podlagi rezultatov poročil in vzorčnih pregledov iz odstavkov 1 in 2 Komisija po potrebi prilagodi višino prvotno odobrene finančne pomoči ali pogoje za njeno odobritev ter časovni razpored plačil.

6.   Komisija preveri, ali se ukrepi, financirani v okviru Programa, izvajajo ustrezno ter ali so skladni z ukrepi v okviru drugih sektorskih politik in instrumentov ter v skladu s to uredbo in Finančno uredbo.

Člen 12

Zaščita finančnih interesov Unije

1.   Komisija zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, financiranih v okviru Programa, finančni interesi Unije zaščiteni s:

| (a) | preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji ali kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim; |
| --- | --- |

(a)

preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji ali kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim;

| (b) | učinkovitimi pregledi; |
| --- | --- |

(b)

učinkovitimi pregledi;

| (c) | izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter |
| --- | --- |

(c)

izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter

| (d) | uporabo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni v primeru odkritja nepravilnosti. |
| --- | --- |

(d)

uporabo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni v primeru odkritja nepravilnosti.

2.   Za namene odstavka 1 Komisija deluje v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 2988/95, Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbo (ES) št. 1073/1999.

3.   Če Komisija ugotovi nepravilnosti, vključno z neupoštevanjem te uredbe ali posameznega sklepa, pogodbe ali sporazuma o odobritvi finančne pomoči, ali če je očitno, da je bila narava ukrepa spremenjena brez odobritve Komisije ali da sprememba nasprotuje pogojem za izvedbo ukrepa, lahko Komisija zmanjša, ustavi izplačilo ali zahteva vračilo odobrenega zneska finančne pomoči za ukrep.

4.   Če upravičenec ne upošteva rokov ali če napredek, dosežen pri izvajanju ukrepa, le delno upraviči odobreno finančno pomoč, Komisija od upravičenca zahteva, da v določenem roku predloži svoje pripombe. Če upravičenec ne poda zadovoljivega odgovora, lahko Komisija preostalo finančno pomoč ukine in zahteva vračilo že izplačanih zneskov.

5.   Vsako neupravičeno izplačilo se vrne Komisiji. Vsem zneskom, ki niso bili vrnjeni pravočasno, se v skladu s pogoji iz Finančne uredbe prištejejo obresti.

6.   V tem členu „nepravilnost“ pomeni vsako kršitev določb prava Unije ali vsako kršitev pogodbene obveznosti, ki je posledica dejanja ali opustitve gospodarskega subjekta in ki z neupravičenim odhodkom povzroči ali bi lahko povzročila škodo splošnemu proračunu Evropske unije ali proračunom, ki jih upravlja Unija.

Člen 13

Poročanje, ocenjevanje in podaljšanje

1.   Komisija Evropski parlament in Svet redno in sproti obvešča o svojem delu.

2.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži:

| (a) | poročilo o napredku najpozneje do 31. decembra 2012; poročilo o napredku vključuje oceno učinka Programa na druge politike Unije; |
| --- | --- |

(a)

poročilo o napredku najpozneje do 31. decembra 2012; poročilo o napredku vključuje oceno učinka Programa na druge politike Unije;

| (b) | poročilo o naknadnem ocenjevanju najpozneje do 31. decembra 2014. |
| --- | --- |

(b)

poročilo o naknadnem ocenjevanju najpozneje do 31. decembra 2014.

3.   Komisija po potrebi poda zakonodajni predlog za podaljšanje Programa z ustreznim finančnim okvirom po letu 2013.

Člen 14

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. novembra 2011

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 64.

1

(2)  UL C 104, 2.4.2011, str. 47.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 17. novembra 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 24. novembra 2011.

3

(4)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 30.

4

(5)  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

5

(6)  Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

6

(7)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

7

(8)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

8

(9)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

9

(10)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

10

(11)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

11

(12)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

12

(13)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

13

(14)  Infrastruktura za prostorske informacije v Evropi – Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

14

(15)  Globalno spremljanje okolja in varnosti – Uredba (EU) št. 911/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem programu za spremljanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013) Evropi – Direktiva (UL L 276, 20.10.2010, str. 1).

15

---

PRILOGA

SPLOŠNA DODELITEV SREDSTEV ZA PODROČJA ODHODKOV, NAŠTETA V ČLENU 2
   (1)

| Splošni cilji (člen 2) | |
| --- | --- |
| (a) | Oblikovanje in izvajanje celostnega upravljanja pomorskih in obalnih zadev ter vidnost CPP |

Splošni cilji (člen 2)

(a)

Oblikovanje in izvajanje celostnega upravljanja pomorskih in obalnih zadev ter vidnost CPP

najmanj 4 %

| (b) | Razvoj medsektorskih orodij |
| --- | --- |

(b)

Razvoj medsektorskih orodij

najmanj 60 %

| (c) | Varstvo morskega okolja in trajnostno izkoriščanje morskih in obalnih virov |
| --- | --- |

(c)

Varstvo morskega okolja in trajnostno izkoriščanje morskih in obalnih virov

najmanj 8 %

| (d) | Oblikovanje in izvajanje strategij za morske bazene |
| --- | --- |

(d)

Oblikovanje in izvajanje strategij za morske bazene

najmanj 8 %

| (e) | Zunanje sodelovanje in usklajevanje mednarodne razsežnosti CPP |
| --- | --- |

(e)

Zunanje sodelovanje in usklajevanje mednarodne razsežnosti CPP

največ 1 %

| (f) | Trajnostna gospodarska rast, zaposlovanje, inovacije in nove tehnologije |
| --- | --- |

(f)

Trajnostna gospodarska rast, zaposlovanje, inovacije in nove tehnologije

najmanj 4 %

---

(1)  Za cilj iz člena 2(b) (medsektorski instrumenti) se uporabi največ tretjina deleža, ki v tej prilogi ni dodeljen.

---

SKUPNA IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

Evropski parlament in Svet ne izključujeta možnosti, da se v prihodnjih programih za obdobje po letu 2013 določi sprejetje delegiranih aktov na podlagi zadevnih predlogov Komisije.

---

SKUPNA IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA, SVETA IN KOMISIJE

V skladu s členom X finančni okvir za izvajanje programa za podporo nadaljnjemu razvoju CPP v obdobju 2011–2013 znaša 40 milijonov EUR. Ta okvir naj bi bil sestavljen iz zneska v višini 23,14 milijona EUR iz proračuna za leto 2011, ne da bi se pri tem sklicevali na razpoložljivo razliko iz razdelka 2 večletnega finančnega okvira, zneska v višini 16,66 milijona EUR, vključno s sredstvi za tehnično pomoč, ki so vključena v predlog proračuna in jih je Svet sprejel v obravnavi proračuna za leto 2012, ter dodatnega zneska 200 000 EUR za tehnično pomoč, ki se vnese v proračun za leto 2013.

V ta namen bi moral biti proračun za leto 2011 spremenjen, da bi ustvarili potrebno nomenklaturo in vključili sredstva v rezervo. Sprejeta proračuna za leti 2012 in 2013 bi morala vključevati ustrezne zneske za ti leti.

---