# Euroopa Liidu L 52/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.052.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 52 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide24. veebruar 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.052.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 52

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide24. veebruar 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2012/113/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 14. veebruar 2012, Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta | 1 |
| | | 2012/114/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 14. veebruar 2012, seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab Maailma Kaubandusorganisatsioonis seoses taotlusega Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjades erandi tegemiseks Euroopa Liidu poolt Pakistanile antavate täiendavate ühepoolsete kaubandussoodustuste puhul | 2 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 160/2012, 23. veebruar 2012, millega määratakse eelnevalt kindlaks või eraladustamise toetuse summa 2012. aastaks | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 161/2012, 23. veebruar 2012, Šotimaa lääneranniku kilttursavarude kaitsmise erakorraliste meetmete kohta | 6 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 162/2012, 23. veebruar 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 8 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 163/2012, 23. veebruar 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade suhtes | 10 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/115/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 10. veebruar 2012, millega sätestatakse eeskirjad tööstusheiteid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/75/EL osutatud siseriiklike üleminekukavade jaoks
  (teatavaks tehtud numbri K(2012) 612 all)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2012/116/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 22. veebruar 2012, millega nähakse ette liigi Triticum durum Desf. sordi Marialva sellise seemne ajutine turustamine, mis ei vasta nõukogu direktiivi 66/402/EMÜ nõuetele nisuseemne (Triticum aestivum L.) maksimumsisalduse osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2012) 1114 all) | 26 |
| | | 2012/117/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 23. veebruar 2012, millega sätestatakse loetelu olulistest otsustusetappidest, mis võimaldavad anda hinnangu programmi Galileo rakendamisele seoses maapealsete keskuste ja maajaamade rajamisega programmi arendus- ja kasutuselevõtuetapis | 28 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2012/113/EL

*

Nõukogu otsus, 14. veebruar 2012, Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta

1

2012/114/EL

*

Nõukogu otsus, 14. veebruar 2012, seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab Maailma Kaubandusorganisatsioonis seoses taotlusega Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjades erandi tegemiseks Euroopa Liidu poolt Pakistanile antavate täiendavate ühepoolsete kaubandussoodustuste puhul

2

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 160/2012, 23. veebruar 2012, millega määratakse eelnevalt kindlaks või eraladustamise toetuse summa 2012. aastaks

3

*

Komisjoni määrus (EL) nr 161/2012, 23. veebruar 2012, Šotimaa lääneranniku kilttursavarude kaitsmise erakorraliste meetmete kohta

6

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 162/2012, 23. veebruar 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

8

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 163/2012, 23. veebruar 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade suhtes

10

OTSUSED

2012/115/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 10. veebruar 2012, millega sätestatakse eeskirjad tööstusheiteid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/75/EL osutatud siseriiklike üleminekukavade jaoks
  (teatavaks tehtud numbri K(2012) 612 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2012) 612 all)

1

12

2012/116/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 22. veebruar 2012, millega nähakse ette liigi Triticum durum Desf. sordi Marialva sellise seemne ajutine turustamine, mis ei vasta nõukogu direktiivi 66/402/EMÜ nõuetele nisuseemne (Triticum aestivum L.) maksimumsisalduse osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2012) 1114 all)

Triticum durum

Triticum aestivum

(teatavaks tehtud numbri K(2012) 1114 all)

26

2012/117/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 23. veebruar 2012, millega sätestatakse loetelu olulistest otsustusetappidest, mis võimaldavad anda hinnangu programmi Galileo rakendamisele seoses maapealsete keskuste ja maajaamade rajamisega programmi arendus- ja kasutuselevõtuetapis

28

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 27. septembri 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1006/2011 (millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa) parandus (ELT L 282, 28.10.2011) | 32 |

Parandused

*

Komisjoni 27. septembri 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1006/2011 (millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa) parandus (ELT L 282, 28.10.2011)

(ELT L 282, 28.10.2011)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 24.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

14. veebruar 2012,

Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta

(2012/113/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu volitas oma 5. juuni 2003. aasta otsusega komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks liidu tasandi lepinguga. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu volitas oma 5. juuni 2003. aasta otsusega komisjoni alustama kolmandate riikidega läbirääkimisi kehtivate kahepoolsete lepingute teatavate sätete asendamiseks liidu tasandi lepinguga.

| (2) | Kooskõlas nõukogu otsusega 2011/663/EL (1) kirjutati alla Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi valitsuse vahelisele teatavaid lennundusküsimusi käsitlevale lepingule (2) (edaspidi „leping”), eeldusel et see sõlmitakse, ning kohaldati seda ajutiselt. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas nõukogu otsusega 2011/663/EL (1) kirjutati alla Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi valitsuse vahelisele teatavaid lennundusküsimusi käsitlevale lepingule (2) (edaspidi „leping”), eeldusel et see sõlmitakse, ning kohaldati seda ajutiselt.

| (3) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi valitsuse vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping (3) (edaspidi „leping”) kiidetakse liidu nimel heaks.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artikli 8 lõikega 1 ette nähtud teate.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 14. veebruar 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LIDEGAARD

---

(1)  ELT L 264, 8.10.2011, lk 1.

1

(2)  ELT L 264, 8.10.2011, lk 2.

2

(3)  Leping on avaldatud ELTs L 264, 8.10.2011, lk 2, koos otsusega selle allakirjutamise kohta.

3

---

| 24.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/2

---

NÕUKOGU OTSUS,

14. veebruar 2012,

seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab Maailma Kaubandusorganisatsioonis seoses taotlusega Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjades erandi tegemiseks Euroopa Liidu poolt Pakistanile antavate täiendavate ühepoolsete kaubandussoodustuste puhul

(2012/114/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit tegeleb praegu Euroopa Liidu poolt Pakistanile antavaid täiendavaid ühepoolseid kaubandussoodustusi käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisega. Kuna 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) I artikli lõike 1 ja XIII artikli kohaselt puudub vajalikus ulatuses erand liidu kohustustest, peab täiendavate ühepoolsete kaubandussoodustustega pakutud kohtlemist laiendama kõikidele teistele Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmetele. Seetõttu on asjakohane taotleda vajalikus ulatuses erandit GATT 1994 I artikli lõikest 1 ja XIII artiklist vastavalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu (Marrakeši lepingu) IX artikli lõikele 3. |
| --- | --- |

(1)

Liit tegeleb praegu Euroopa Liidu poolt Pakistanile antavaid täiendavaid ühepoolseid kaubandussoodustusi käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisega. Kuna 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) I artikli lõike 1 ja XIII artikli kohaselt puudub vajalikus ulatuses erand liidu kohustustest, peab täiendavate ühepoolsete kaubandussoodustustega pakutud kohtlemist laiendama kõikidele teistele Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmetele. Seetõttu on asjakohane taotleda vajalikus ulatuses erandit GATT 1994 I artikli lõikest 1 ja XIII artiklist vastavalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu (Marrakeši lepingu) IX artikli lõikele 3.

| (2) | Liit esitas vastava taotluse 18. novembril 2010 ning muutis seda 26. oktoobril 2011 ja 19. jaanuaril 2012 ning WTO peanõukogu peab kõnealust taotlust arutama. |
| --- | --- |

(2)

Liit esitas vastava taotluse 18. novembril 2010 ning muutis seda 26. oktoobril 2011 ja 19. jaanuaril 2012 ning WTO peanõukogu peab kõnealust taotlust arutama.

| (3) | Seetõttu on asjakohane määrata kõnealuse taotluse suhtes kindlaks seisukoht, mille liit võtab WTO peanõukogus, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on asjakohane määrata kõnealuse taotluse suhtes kindlaks seisukoht, mille liit võtab WTO peanõukogus,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu seisukoht Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus on kiita heaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjades erandi tegemine Euroopa Liidu poolt Pakistanile antavate täiendavate ühepoolsete kaubandussoodustuste puhul.

Kõnealuse seisukoha esitab komisjon.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 14. veebruar 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LIDEGAARD

---

MÄÄRUSED

| 24.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 160/2012,

23. veebruar 2012,

millega määratakse eelnevalt kindlaks või eraladustamise toetuse summa 2012. aastaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkte a ja d koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 28 on ette nähtud toetuse andmine või eraladustamise puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 28 on ette nähtud toetuse andmine või eraladustamise puhul.

| (2) | Võihindade ja -varude muutused osutavad turu ebastabiilsusele, mida võib kõrvaldada või vähendada hooajalise ladustamise abil. Kujunenud turuolukorda arvestades on asjakohane anda või eraladustamise toetust alates 1. märtsist 2012. |
| --- | --- |

(2)

Võihindade ja -varude muutused osutavad turu ebastabiilsusele, mida võib kõrvaldada või vähendada hooajalise ladustamise abil. Kujunenud turuolukorda arvestades on asjakohane anda või eraladustamise toetust alates 1. märtsist 2012.

| (3) | Komisjoni 20. augusti 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 826/2008 (millega kehtestatakse ühiseeskirjad teatavatele põllumajandustoodetele eraladustusabi andmiseks) (2) on kehtestatud ühiseeskirjad eraladustuse abikava rakendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 20. augusti 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 826/2008 (millega kehtestatakse ühiseeskirjad teatavatele põllumajandustoodetele eraladustusabi andmiseks) (2) on kehtestatud ühiseeskirjad eraladustuse abikava rakendamiseks.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 6 kohaselt tuleb eelnevalt kindlaks määratud toetust anda kooskõlas kõnealuse määruse III peatükis sätestatud üksikasjalike eeskirjade ja tingimustega. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 6 kohaselt tuleb eelnevalt kindlaks määratud toetust anda kooskõlas kõnealuse määruse III peatükis sätestatud üksikasjalike eeskirjade ja tingimustega.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 29 on sätestatud, et toetuse määramisel tuleks arvesse võtta ladustamiskulusid ning värske või ja varudest pärineva või hinna tõenäolisi suundumusi. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 29 on sätestatud, et toetuse määramisel tuleks arvesse võtta ladustamiskulusid ning värske või ja varudest pärineva või hinna tõenäolisi suundumusi.

| (6) | Asjakohane on määrata kindlaks asjaomaste toodete lattu paigutamise ja laost väljavõtmise kulude katteks antav toetus ning külmhoones ladustamise igapäevaste kulude ja rahastamise katteks antav toetus. |
| --- | --- |

(6)

Asjakohane on määrata kindlaks asjaomaste toodete lattu paigutamise ja laost väljavõtmise kulude katteks antav toetus ning külmhoones ladustamise igapäevaste kulude ja rahastamise katteks antav toetus.

| (7) | Käesoleva meetme rakendamise lihtsustamiseks ja liikmesriikides kehtivate tavade arvessevõtmiseks peaks toetus kehtima ainult selliste toodete suhtes, mis on täielikult ladustatud. Seepärast tuleks ette näha erand määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 7 lõikest 3. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva meetme rakendamise lihtsustamiseks ja liikmesriikides kehtivate tavade arvessevõtmiseks peaks toetus kehtima ainult selliste toodete suhtes, mis on täielikult ladustatud. Seepärast tuleks ette näha erand määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 7 lõikest 3.

| (8) | Haldussuutlikkuse ja lihtsustamise huvides on asjakohane loobuda nõudest esitada pärast lepingu sõlmimist sama teave, mis käsitleb ladustamise üksikasju, kui nõutav teave on juba kantud toetusetaotlusse määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 20 esimese lõigu punkti a kohaselt. |
| --- | --- |

(8)

Haldussuutlikkuse ja lihtsustamise huvides on asjakohane loobuda nõudest esitada pärast lepingu sõlmimist sama teave, mis käsitleb ladustamise üksikasju, kui nõutav teave on juba kantud toetusetaotlusse määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 20 esimese lõigu punkti a kohaselt.

| (9) | Lihtsustamise ja logistika tõhususe huvides tuleks liikmesriikidel lubada loobuda nõudest märkida lepingu number igale ladustatud kaubaühikule, kui lepingu number on kantud laoregistrisse. |
| --- | --- |

(9)

Lihtsustamise ja logistika tõhususe huvides tuleks liikmesriikidel lubada loobuda nõudest märkida lepingu number igale ladustatud kaubaühikule, kui lepingu number on kantud laoregistrisse.

| (10) | Haldussuutlikkuse ja lihtsustamise eesmärgil ning võttes arvesse või ladustamise konkreetset olukorda, tuleks määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 36 lõikega 6 ette nähtud kontrolli teha vähemalt poolte lepingute suhtes. Seetõttu tuleks kehtestada erand kõnealusest artiklist. |
| --- | --- |

(10)

Haldussuutlikkuse ja lihtsustamise eesmärgil ning võttes arvesse või ladustamise konkreetset olukorda, tuleks määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 36 lõikega 6 ette nähtud kontrolli teha vähemalt poolte lepingute suhtes. Seetõttu tuleks kehtestada erand kõnealusest artiklist.

| (11) | Komisjoni 31. augusti 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 792/2009, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad turgude ühise korralduse rakendamist, otsemaksete režiimi, põllumajandustoodete müügiedendamist ning äärepoolseimates piirkondades ja väiksematel Egeuse mere saartel kohaldatavat korda käsitlevate teabe ja dokumentide esitamiseks liikmesriikidelt komisjonile, (3) on kehtestatud ühised eeskirjad, mida liikmesriikide pädevad asutused peavad järgima teabe ja dokumentide esitamisel komisjonile. Kõnealused eeskirjad hõlmavad eelkõige liikmesriikide kohustust kasutada komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud infosüsteeme ning kinnitada teatisi saatma volitatud ametiasutuste või eraisikute kasutusõigused. Lisaks on kõnealuse määrusega kehtestatud infosüsteemide suhtes kohaldatavad ühised põhimõtted, et tagada dokumentide pikaajaline autentsus, terviklikkus ja loetavus. Selles on sätestatud ka isikuandmete kaitse. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni 31. augusti 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 792/2009, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad turgude ühise korralduse rakendamist, otsemaksete režiimi, põllumajandustoodete müügiedendamist ning äärepoolseimates piirkondades ja väiksematel Egeuse mere saartel kohaldatavat korda käsitlevate teabe ja dokumentide esitamiseks liikmesriikidelt komisjonile, (3) on kehtestatud ühised eeskirjad, mida liikmesriikide pädevad asutused peavad järgima teabe ja dokumentide esitamisel komisjonile. Kõnealused eeskirjad hõlmavad eelkõige liikmesriikide kohustust kasutada komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud infosüsteeme ning kinnitada teatisi saatma volitatud ametiasutuste või eraisikute kasutusõigused. Lisaks on kõnealuse määrusega kehtestatud infosüsteemide suhtes kohaldatavad ühised põhimõtted, et tagada dokumentide pikaajaline autentsus, terviklikkus ja loetavus. Selles on sätestatud ka isikuandmete kaitse.

| (12) | Määruse (EÜ) nr 792/2009 kohaselt tuleb nendes määrustes, millega kehtestatakse konkreetne teatamiskohustus, sätestada kohustus kasutada infosüsteeme kooskõlas nimetatud määrusega. |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EÜ) nr 792/2009 kohaselt tuleb nendes määrustes, millega kehtestatakse konkreetne teatamiskohustus, sätestada kohustus kasutada infosüsteeme kooskõlas nimetatud määrusega.

| (13) | Komisjon on loonud infosüsteemi, mis võimaldab elektrooniliselt hallata dokumente ja menetlusi komisjonisiseses töökorralduses ja ühise põllumajanduspoliitikaga seotud asutustega suhtlemisel. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon on loonud infosüsteemi, mis võimaldab elektrooniliselt hallata dokumente ja menetlusi komisjonisiseses töökorralduses ja ühise põllumajanduspoliitikaga seotud asutustega suhtlemisel.

| (14) | Leitakse, et või eraladustamisest teatamise kohustusi, eelkõige määruse (EÜ) nr 826/2008 artiklis 35 sätestatud teatamiskohustusi, saab vastavalt määrusele (EÜ) nr 792/2009 täita ka kõnealuse süsteemi kaudu. |
| --- | --- |

(14)

Leitakse, et või eraladustamisest teatamise kohustusi, eelkõige määruse (EÜ) nr 826/2008 artiklis 35 sätestatud teatamiskohustusi, saab vastavalt määrusele (EÜ) nr 792/2009 täita ka kõnealuse süsteemi kaudu.

| (15) | Selguse huvides peaks käesoleva määruse kehtivusaeg lõppema lepingulise ladustamise lõpptähtpäeval. |
| --- | --- |

(15)

Selguse huvides peaks käesoleva määruse kehtivusaeg lõppema lepingulise ladustamise lõpptähtpäeval.

| (16) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(16)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevas määruses sätestatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 28 punktis a osutatud soolase ja mageda või eraladustamise toetus alates 1. märtsist 2012 sõlmitud lepingute puhul.

2.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse määrust (EÜ) nr 826/2008.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 16 lõike 2 punktis c osutatud koguste mõõtühik on „laopartii”, mis vastab käesoleva määrusega hõlmatud tootekogusele, mis kaalub vähemalt ühe tonni ning on ühesuguse koostise ja kvaliteediga, toodetud samas tehases ja võetud ühte lattu hoiule samal päeval.

Artikkel 3

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 7 lõikest 3 kehtivad taotlused ainult nende toodete suhtes, mis on täielikult ladustatud.

2.   Määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 20 esimese lõigu punkti a ei kohaldata.

3.   Liikmesriigid võivad loobuda määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 22 lõike 1 punktis e osutatud nõudest märkida lepingu number, kui lao juhataja kohustub pidama kõnealuse määruse I lisa III punktis osutatud laoregistrit, kuhu ta sisestab lepingu numbri.

4.   Erandina määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 36 lõikest 6 peab kontrollimise eest vastutav asutus kogu laost väljaviimise aja jooksul alates augustist 2012 kuni veebruarini 2013 lepingulise ladustusaja lõpus kontrollima ladustatud toodete kaalu ja märgistust proovide võtmisega vähemalt poolte lepingute puhul.

Artikkel 4

1.   Artiklis 1 osutatud toodete puhul antakse toetust järgmiselt:

| — | 14,88 eurot tonni kohta ladustamise püsikulude eest; |
| --- | --- |

—

14,88 eurot tonni kohta ladustamise püsikulude eest;

| — | 0,26 eurot tonni kohta päevas iga lepingujärgse ladustamispäeva eest. |
| --- | --- |

—

0,26 eurot tonni kohta päevas iga lepingujärgse ladustamispäeva eest.

2.   Lepingulise ladustamise puhul paigutatakse tooted lattu ajavahemikul 1. märtsist kuni 15. augustini 2012. Tooted võib laost välja viia alates 16. augustist 2012. Lepinguline ladustamine lõpeb laost väljaviimisele eelneval päeval või hiljemalt lattu paigutamisele järgneva aasta veebruari viimasel päeval.

3.   Toetust võib anda ainult juhul, kui lepingulise ladustamise aeg on 90–210 päeva.

Artikkel 5

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile

| a) | määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 35 lõike 1 punkti a kohaselt igal teisipäeval eelmise nädala kohta kogused, mille kohta on sõlmitud lepingud, ning vajaduse korral ka nende toodete kogused, mille kohta on esitatud lepingute sõlmimise taotlused; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 35 lõike 1 punkti a kohaselt igal teisipäeval eelmise nädala kohta kogused, mille kohta on sõlmitud lepingud, ning vajaduse korral ka nende toodete kogused, mille kohta on esitatud lepingute sõlmimise taotlused;

| b) | hiljemalt iga kuu lõpus eelmise kuu kohta varusid käsitleva teabe vastavalt määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 35 lõike 1 punktile b. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt iga kuu lõpus eelmise kuu kohta varusid käsitleva teabe vastavalt määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 35 lõike 1 punktile b.

2.   Lõikes 1 osutatud teatised esitatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 792/2009.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

See kehtib kuni 28. veebruarini 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 223, 21.8.2008, lk 3.

2

(3)  ELT L 228, 1.9.2009, lk 3.

3

---

| 24.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 161/2012,

23. veebruar 2012,

Šotimaa lääneranniku kilttursavarude kaitsmise erakorraliste meetmete kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 kohaselt tuleb ühise kalanduspoliitikaga sätestada ühtsed meetmed vee-elusressursside kaitse, majandamise ja kasutamise vallas, sealhulgas erimeetmed kalapüügi mõju vähendamiseks mere ökosüsteemidele ja mittesihtliikidele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 kohaselt tuleb ühise kalanduspoliitikaga sätestada ühtsed meetmed vee-elusressursside kaitse, majandamise ja kasutamise vallas, sealhulgas erimeetmed kalapüügi mõju vähendamiseks mere ökosüsteemidele ja mittesihtliikidele.

| (2) | Tursa, kilttursa ja merlangi kaitsmiseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 43/2009 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1288/2009 (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 579/2011 (4)) III lisa punktiga 6.1 kehtestatud ICES VIa rajoonis püügipiirkond, kus kalapüük on keelatud (edaspidi „Šotimaa lääneranniku veed”). |
| --- | --- |

(2)

Tursa, kilttursa ja merlangi kaitsmiseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 43/2009 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1288/2009 (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 579/2011 (4)) III lisa punktiga 6.1 kehtestatud ICES VIa rajoonis püügipiirkond, kus kalapüük on keelatud (edaspidi „Šotimaa lääneranniku veed”).

| (3) | Erandina kõnealusest keelust on määruse (EÜ) nr 43/2009 III lisa punktidega 6.5 ja 6.6 lubatud vastavalt püüda norra salehomaari ning püüda kala traali, põhjanooda või samalaadse püügivahendiga, kui on täidetud teatavad tingimused ning eelkõige nõue, et segu tursast, kilttursast ja/või merlangist võib pardal hoitava saagi kaalust moodustada kuni teatava protsendi. |
| --- | --- |

(3)

Erandina kõnealusest keelust on määruse (EÜ) nr 43/2009 III lisa punktidega 6.5 ja 6.6 lubatud vastavalt püüda norra salehomaari ning püüda kala traali, põhjanooda või samalaadse püügivahendiga, kui on täidetud teatavad tingimused ning eelkõige nõue, et segu tursast, kilttursast ja/või merlangist võib pardal hoitava saagi kaalust moodustada kuni teatava protsendi.

| (4) | Kõnealuse nõude eesmärk on nimetatud kolme kalavaru kalastussuremuse vähendamine nende levikualal, vältides sihtpüüki. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuse nõude eesmärk on nimetatud kolme kalavaru kalastussuremuse vähendamine nende levikualal, vältides sihtpüüki.

| (5) | Tõendites ja nõuannetes, mille komisjon sai Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogult (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteelt (STECF), toodi esile, et saagi koostise eeskirjade kehtestamise tulemusena ICES VIa rajooni suhtes toimus saagi vette tagasi heitmist. |
| --- | --- |

(5)

Tõendites ja nõuannetes, mille komisjon sai Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogult (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteelt (STECF), toodi esile, et saagi koostise eeskirjade kehtestamise tulemusena ICES VIa rajooni suhtes toimus saagi vette tagasi heitmist.

| (6) | ICESi arvamuse kohaselt on ICES VIa rajooni kilttursavaru allpool ohutut bioloogilist piiri, kuid samas leitakse, et viimase aja keskmisest suurem juurdekasv aitab suurendada kudemarja biomassi. |
| --- | --- |

(6)

ICESi arvamuse kohaselt on ICES VIa rajooni kilttursavaru allpool ohutut bioloogilist piiri, kuid samas leitakse, et viimase aja keskmisest suurem juurdekasv aitab suurendada kudemarja biomassi.

| (7) | Nende põlvkondade jätkuv kasv tähendab seda, et need kalad saavad nüüd püügivalmis. Saagi koostise eeskirjade kehtestamine toob lossimisnõuete täitmiseks endaga kaasa kõnealuse kalavaru tagasiheite täiendava suurenemise, enne kui see avaldab mõju tulevasele tootlikkusele. Allpool ohutut bioloogilist piiri oleva kalavaru kudemarja biomassi kõrvaldamine kujutab endast tõsist ohtu kalavaru pikaajalisele taastumisele ja jätkusuutlikkusele. Saagi koostise eeskirjade kohaldamise jätkamine tähendab seda, et püütud saagi asemel kontrollitakse lossitud saaki. Sõltumata kvootide muutmisest toob kilttursavaru praegune suurenemine kaasa reguleerimisest tingitud tagasiheite suurenemise. |
| --- | --- |

(7)

Nende põlvkondade jätkuv kasv tähendab seda, et need kalad saavad nüüd püügivalmis. Saagi koostise eeskirjade kehtestamine toob lossimisnõuete täitmiseks endaga kaasa kõnealuse kalavaru tagasiheite täiendava suurenemise, enne kui see avaldab mõju tulevasele tootlikkusele. Allpool ohutut bioloogilist piiri oleva kalavaru kudemarja biomassi kõrvaldamine kujutab endast tõsist ohtu kalavaru pikaajalisele taastumisele ja jätkusuutlikkusele. Saagi koostise eeskirjade kohaldamise jätkamine tähendab seda, et püütud saagi asemel kontrollitakse lossitud saaki. Sõltumata kvootide muutmisest toob kilttursavaru praegune suurenemine kaasa reguleerimisest tingitud tagasiheite suurenemise.

| (8) | Kuna 2012. aasta veebruarist suurenevad ICES VIa rajooni kilttursavaru püügivõimalused, suureneb ka püügisurve. 2012. aasta püügivõimaluste kasutamise tulemuseks on kõigi teiste koos kilttursaga püütavate kalavarude, eriti merlangi- ja tursavaru suremuse suurenemine. |
| --- | --- |

(8)

Kuna 2012. aasta veebruarist suurenevad ICES VIa rajooni kilttursavaru püügivõimalused, suureneb ka püügisurve. 2012. aasta püügivõimaluste kasutamise tulemuseks on kõigi teiste koos kilttursaga püütavate kalavarude, eriti merlangi- ja tursavaru suremuse suurenemine.

| (9) | Kuna kilttursa põhipüük algab veebruaris, on viivitamata vaja teha muudatusi ülemäärase tagasiheite vältimiseks. |
| --- | --- |

(9)

Kuna kilttursa põhipüük algab veebruaris, on viivitamata vaja teha muudatusi ülemäärase tagasiheite vältimiseks.

| (10) | Kilttursa tagasiheite jätkumine ja suurenemine mõjutab varu taastumist ja tootlikkust tulevikus. Kalapüügivõimaluste maksimaalne kasutamine ohustab teiste kalavarude jätkusuutlikkust. Eksisteerib oht, et suure kalastussuremuse tagajärjel kahanevad kõnealused kalavarud veelgi. |
| --- | --- |

(10)

Kilttursa tagasiheite jätkumine ja suurenemine mõjutab varu taastumist ja tootlikkust tulevikus. Kalapüügivõimaluste maksimaalne kasutamine ohustab teiste kalavarude jätkusuutlikkust. Eksisteerib oht, et suure kalastussuremuse tagajärjel kahanevad kõnealused kalavarud veelgi.

| (11) | Vastuolu lossimisnõuete ja kilttursa vältimatu kaaspüügi vahel suureneb 2012. aastal märkimisväärselt. Seepärast on vaja viivitamata peatada saagi koostise eeskirjade kohaldamine kilttursa suhtes, et hoida ära tõsine oht kõnealuse liigi taastumisele Šotimaa lääneranniku vetes ning hoida ära muude kalavarude püügisurve suurenemine, võimaldades samal ajal 2012. aasta kalapüügivõimaluste mõistlikku kasutamist, |
| --- | --- |

(11)

Vastuolu lossimisnõuete ja kilttursa vältimatu kaaspüügi vahel suureneb 2012. aastal märkimisväärselt. Seepärast on vaja viivitamata peatada saagi koostise eeskirjade kohaldamine kilttursa suhtes, et hoida ära tõsine oht kõnealuse liigi taastumisele Šotimaa lääneranniku vetes ning hoida ära muude kalavarude püügisurve suurenemine, võimaldades samal ajal 2012. aasta kalapüügivõimaluste mõistlikku kasutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse kohaldamisajal ei kohaldata määruse (EÜ) nr 43/2009 III lisa A osa punkti 6.5 alapunktis iii ja punkti 6.6 alapunktis ii sätestatud saagi koostise protsendimäärasid kilttursa suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Seda kohaldatakse kuni 25. augustini 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.

2

(3)  ELT L 347, 24.12.2009, lk 6.

3

(4)  ELT L 165, 24.6.2011, lk 1.

4

---

| 24.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 162/2012,

23. veebruar 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 107,2 |
| JO | 75,8 |
| MA | 79,0 |
| TN | 93,9 |
| TR | 95,1 |
| ZZ | 90,2 |
| 0707 00 05 | JO | 134,1 |
| MA | 94,2 |
| TR | 156,1 |
| ZZ | 128,1 |
| 0709 93 10 | MA | 66,1 |
| TR | 138,4 |
| ZZ | 102,3 |
| 0805 10 20 | EG | 50,2 |
| IL | 74,0 |
| MA | 52,2 |
| TN | 48,6 |
| TR | 72,2 |
| ZZ | 59,4 |
| 0805 20 10 | IL | 128,4 |
| MA | 88,3 |
| ZZ | 108,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 83,5 |
| IL | 111,6 |
| MA | 102,7 |
| TR | 62,7 |
| ZZ | 90,1 |
| 0805 50 10 | EG | 74,4 |
| TR | 57,7 |
| ZZ | 66,1 |
| 0808 10 80 | CA | 136,5 |
| CL | 98,4 |
| CN | 90,6 |
| MK | 29,3 |
| US | 146,9 |
| ZZ | 100,3 |
| 0808 30 90 | AR | 108,4 |
| CL | 96,2 |
| CN | 48,2 |
| US | 127,1 |
| ZA | 87,7 |
| ZZ | 93,5 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

107,2

JO

75,8

MA

79,0

TN

93,9

TR

95,1

ZZ

90,2

0707 00 05

JO

134,1

MA

94,2

TR

156,1

ZZ

128,1

0709 93 10

MA

66,1

TR

138,4

ZZ

102,3

0805 10 20

EG

50,2

IL

74,0

MA

52,2

TN

48,6

TR

72,2

ZZ

59,4

0805 20 10

IL

128,4

MA

88,3

ZZ

108,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

83,5

IL

111,6

MA

102,7

TR

62,7

ZZ

90,1

0805 50 10

EG

74,4

TR

57,7

ZZ

66,1

0808 10 80

CA

136,5

CL

98,4

CN

90,6

MK

29,3

US

146,9

ZZ

100,3

0808 30 90

AR

108,4

CL

96,2

CN

48,2

US

127,1

ZA

87,7

ZZ

93,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 24.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 163/2012,

23. veebruar 2012,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 143 koosmõjus artikliga 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 614/2009 ovoalbumiini ja laktalbumiini ühise kaubandussüsteemi kohta, (2) eriti selle artikli 3 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1484/95 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1484/95 vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas oleva tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 181, 14.7.2009, lk 8.

2

(3)  EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47.

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot / 100 kg) | Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis
  (eurot / 100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nn 70 % kanarümbad, külmutatud | 124,1 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 140,1 | 0 | AR |
| 133,6 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 285,6 | 4 | AR |
| 223,3 | 23 | BR |
| 322,7 | 0 | CL |
| 0207 14 50 | Kana rinnatükid, külmutatud | 222,0 | 0 | BR |
| 0207 27 10 | Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud | 315,3 | 0 | BR |
| 415,6 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Kuivatatud munakollased | 314,4 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Kooreta linnumunad, kuivatatud | 337,5 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus) | 306,1 | 0 | BR |
| 353,6 | 0 | CL |
| 3502 11 90 | Kuivatatud munaalbumiin | 522,3 | 0 | AR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot / 100 kg)

Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis

(eurot / 100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 10

Nn 70 % kanarümbad, külmutatud

124,1

0

AR

0207 12 90

Nn 65 % kanarümbad, külmutatud

140,1

0

AR

133,6

0

BR

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

285,6

4

AR

223,3

23

BR

322,7

0

CL

0207 14 50

Kana rinnatükid, külmutatud

222,0

0

BR

0207 27 10

Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud

315,3

0

BR

415,6

0

CL

0408 11 80

Kuivatatud munakollased

314,4

0

AR

0408 91 80

Kooreta linnumunad, kuivatatud

337,5

0

AR

1602 32 11

Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

306,1

0

BR

353,6

0

CL

3502 11 90

Kuivatatud munaalbumiin

522,3

0

AR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.”

1

---

OTSUSED

| 24.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/12

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

10. veebruar 2012,

millega sätestatakse eeskirjad tööstusheiteid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/75/EL osutatud siseriiklike üleminekukavade jaoks

(teatavaks tehtud numbri K(2012) 612 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/115/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll), (1) eriti selle artikli 41 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2010/75/EL artiklis 32 on sätestatud, et ajavahemikul 1. jaanuarist 2016 kuni 30. juunini 2020 võivad liikmesriigid koostada ja rakendada siseriiklikku üleminekukava, mis hõlmab konkreetseid põletusseadmeid, millega seoses käsitletakse kavas ühe või mitme järgmise saasteaine heidet: lämmastikoksiidid, vääveldioksiid ja tolm. Gaasiturbiinide osas hõlmatakse kavaga vaid lämmastikoksiidide heiteid. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2010/75/EL artiklis 32 on sätestatud, et ajavahemikul 1. jaanuarist 2016 kuni 30. juunini 2020 võivad liikmesriigid koostada ja rakendada siseriiklikku üleminekukava, mis hõlmab konkreetseid põletusseadmeid, millega seoses käsitletakse kavas ühe või mitme järgmise saasteaine heidet: lämmastikoksiidid, vääveldioksiid ja tolm. Gaasiturbiinide osas hõlmatakse kavaga vaid lämmastikoksiidide heiteid.

| (2) | Üleminekukavaga hõlmatud põletusseadmed võib vabastada direktiivi 2010/75/EL artikli 30 lõikes 2 nimetatud heite piirväärtustele vastavuse nõudest kavaga hõlmatud saasteainete puhul või vajaduse korral direktiivi 2010/75/EL artiklis 31 nimetatud väävliärastuse astmele vastavuse nõudest. |
| --- | --- |

(2)

Üleminekukavaga hõlmatud põletusseadmed võib vabastada direktiivi 2010/75/EL artikli 30 lõikes 2 nimetatud heite piirväärtustele vastavuse nõudest kavaga hõlmatud saasteainete puhul või vajaduse korral direktiivi 2010/75/EL artiklis 31 nimetatud väävliärastuse astmele vastavuse nõudest.

| (3) | Direktiivi 2010/75/EL artikli 32 ühtse rakendamise tagamiseks tuleb võtta vastu rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2010/75/EL artikli 32 ühtse rakendamise tagamiseks tuleb võtta vastu rakenduseeskirjad.

| (4) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 75 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 75 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Siseriiklike üleminekukavadega hõlmatavad põletusseadmed

Käesoleva otsuse lisa punkti 1 üksikasjalike sätete kohaselt hõlmab siseriiklik üleminekukava üksnes selliseid terviklikke põletusseadmeid, mis kuuluvad direktiivi 2010/75/EL III peatüki kohaldamisalasse, võttes arvesse direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõiget 1 ja artiklis 29 sätestatud liitmiseeskirju.

Artikkel 2

Siseriiklike üleminekukavade sisu

1.   Kooskõlas käesoleva otsuse lisa punktiga 2 sisaldab iga siseriiklik üleminekukava järgmist teavet:

| a) | kõigi kavaga hõlmatud põletusseadmete loetelu, sealhulgas kogu vajalik teave seadmete tööomaduste kohta; |
| --- | --- |

a)

kõigi kavaga hõlmatud põletusseadmete loetelu, sealhulgas kogu vajalik teave seadmete tööomaduste kohta;

| b) | iga põletusseadme arvestuslik osakaal heitkoguste ülemmäärades 2016. ja 2019. aastal; |
| --- | --- |

b)

iga põletusseadme arvestuslik osakaal heitkoguste ülemmäärades 2016. ja 2019. aastal;

| c) | tabel, milles on aastate 2016, 2017, 2018 ja 2019 kohta ning 2020. aasta esimese poolaasta kohta plaanis sätestatud heitkoguste ülemmäärad saasteainete lõikes; |
| --- | --- |

c)

tabel, milles on aastate 2016, 2017, 2018 ja 2019 kohta ning 2020. aasta esimese poolaasta kohta plaanis sätestatud heitkoguste ülemmäärad saasteainete lõikes;

| d) | nimetatud heitkoguste ülemmäärade arvutamise üksikasjad. |
| --- | --- |

d)

nimetatud heitkoguste ülemmäärade arvutamise üksikasjad.

Lisaks sisaldab siseriiklik üleminekukava järgmist teavet:

| a) | kirjeldus selle kohta, kuidas hakkab toimuma kava rakendamise järelevalve ja aruandlus komisjonile; |
| --- | --- |

a)

kirjeldus selle kohta, kuidas hakkab toimuma kava rakendamise järelevalve ja aruandlus komisjonile;

| b) | loetelu meetmetest, mida tuleb võtta tagamaks, et kõik kavaga hõlmatud põletusseadmed on hiljemalt 1. juuliks 2020 vastavuses direktiivi 2010/75/EL V lisas kehtestatud heite piirväärtustega. |
| --- | --- |

b)

loetelu meetmetest, mida tuleb võtta tagamaks, et kõik kavaga hõlmatud põletusseadmed on hiljemalt 1. juuliks 2020 vastavuses direktiivi 2010/75/EL V lisas kehtestatud heite piirväärtustega.

2.   Lõike 1 esimese lõigu punkti a kohaldamisel kasutavad liikmesriigid käesoleva otsuse lisa liite A tabelis A.1 esitatud vormi.

Lõike 1 esimese lõigu punkti c kohaldamisel kasutavad liikmesriigid käesoleva otsuse lisa liite B tabelis B.3 esitatud vormi.

Artikkel 3

Heitkoguste ülemmäärade kehtestamine siseriiklikes üleminekukavades

1.   Direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõike 3 kohaldamisel arvutatakse heitkoguste ülemmäärad vastavalt meetoditele, mis on ette nähtud käesoleva otsuse lisa punktis 3.

2.   Vastavate heite piirväärtuste, minimaalsete väävliärastuse astmete, iga põletusseadme arvutatud osakaalu (2016. aasta ülemmäärades) ja 2016. aasta summaarsete heitkoguste ülemmäärade edastamiseks kasutavad liikmesriigid käesoleva otsuse lisa liite B tabelis B.1 esitatud vormi.

Alljärgnevatel juhtudel esitavad liikmesriigid nimetatud vormi lahtris nimetusega „märkused” lisateavet arvutamisel kasutatud heite piirväärtuste kohta:

| a) | kui on kasutatud käesoleva otsuse lisa liite C tabelite C.1 ja C.2 märkuste lahtris kirjeldatud heite piirväärtusi; |
| --- | --- |

a)

kui on kasutatud käesoleva otsuse lisa liite C tabelite C.1 ja C.2 märkuste lahtris kirjeldatud heite piirväärtusi;

| b) | kui seadmetes kasutatakse mitut kütuseliiki või seadmed koosnevad mitme seadmeliigi kombinatsioonist. |
| --- | --- |

b)

kui seadmetes kasutatakse mitut kütuseliiki või seadmed koosnevad mitme seadmeliigi kombinatsioonist.

3.   Vastavate heite piirväärtuste, minimaalsete väävliärastuse astmete, iga põletusseadme arvutatud osakaalu (2019. aasta ülemmäärades) ja 2019. aasta summaarsete heitkoguste ülemmäärade edastamiseks kasutavad liikmesriigid käesoleva otsuse lisa liite B tabelis B.2 esitatud vormi.

Alljärgnevatel juhtudel esitavad liikmesriigid nimetatud vormi lahtris nimetusega „märkused” lisateavet arvutamisel kasutatud heite piirväärtuste kohta:

| a) | kui on kasutatud käesoleva otsuse lisa liite D tabelite D.1 ja D.2 märkuste lahtris kirjeldatud heite piirväärtusi; |
| --- | --- |

a)

kui on kasutatud käesoleva otsuse lisa liite D tabelite D.1 ja D.2 märkuste lahtris kirjeldatud heite piirväärtusi;

| b) | kui seadmetes kasutatakse mitut kütuseliiki või seadmed koosnevad mitme seadme kombinatsioonist. |
| --- | --- |

b)

kui seadmetes kasutatakse mitut kütuseliiki või seadmed koosnevad mitme seadme kombinatsioonist.

Artikkel 4

Siseriiklike üleminekukavade rakendamine

Kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõike 5 teise ja kolmanda lõiguga võib liikmesriik alustada siseriikliku üleminekukava rakendamist vaid pärast seda, kui komisjon on selle heaks kiitnud.

Artikkel 5

Siseriiklike üleminekukavade hilisem muutmine

1.   Liikmesriigid kehtestavad mehhanismi, mis võimaldab tuvastada igasugused sellised muudatused siseriiklike üleminekukavadega hõlmatud põletusseadmetes, mis võivad mõjutada kohaldatavaid heitkoguste ülemmäärasid.

2.   Direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõike 6 kohaldamisel teatavad liikmesriigid kooskõlas käesoleva otsuse lisa punktiga 4 komisjonile mis tahes muudatustest kavas, mis avaldavad mõju kohaldatavatele heitkoguste ülemmääradele.

Artikkel 6

Nõuetele vastavuse järelevalve, parandusmeetmed ja aruandlus komisjonile

1.   Direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõike 4 kohaldamisel teostavad pädevad asutused lämmastikoksiidide, vääveldioksiidi ja tolmu heite seiret kõikides siseriikliku üleminekukavaga hõlmatud põletusseadmetes. Selleks kontrollitakse põletusseadmete käitajate seire- ja arvutusandmeid.

2.   Liikmesriigid tagavad selle, et lämmastikoksiidide, vääveldioksiidi ja tolmu heited siseriikliku üleminekukavaga hõlmatud põletusseadmetes jäävad heitkoguste ülemmäärade piiresse. Kui on oht, et heitkoguste ülemmääradest ei suudeta kinni pidada, siis võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed selleks, et ülemmäärasid ei ületataks.

3.   Liikmesriigid, kes rakendavad siseriiklikku üleminekukava, esitavad komisjonile iga 12 kuu järel kõikide kavaga hõlmatud põletusseadmete kohta direktiivi 2010/75/EL artikli 72 lõikes 3 loetletud andmed seadmete kaupa.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. veebruar 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  ELT L 334, 17.12.2010, lk 17.

1

---

LISA

1)   Siseriikliku üleminekukavaga hõlmatavad põletusseadmed

Põletusseadmete osad (nt üks või mitu eraldi seadmeüksust, millel on muude üksustega ühine korsten või mille suhtes kehtib direktiivi 2010/75/EL artikli 29 lõige 2) ei kuulu siseriiklikku üleminekukavasse (1).

Direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõike 1 punkti b teise taande kohaldamisel arvatakse nimetatud sätte reguleerimisalasse ka põletusseadmed, mida ei käita rafineerimistehase käitaja, vaid mis asuvad rafineerimistehases ja kasutavad selles punktis nimetatud kütuseid.

Põletusseadmeid, mille suhtes kohaldatakse siseriikliku üleminekukava rakendamise mis tahes järgus direktiivi 2010/75/EL IV peatükki jäätmepõletus- ja -koospõletustehaste kohta, ei hõlmata siseriikliku üleminekukavaga.

2)   Põletusseadmeid käsitlevad andmed siseriiklikes üleminekukavades

Siseriiklik üleminekukava sisaldab loetelu kõigist kavaga hõlmatud põletusseadmetest, samuti igakülgseid andmeid, mida kasutati nende seadmete heitkoguste ülemmäärade arvutamiseks.

Iga seadme kohta eraldi esitatavad andmed sisaldavad põletusseadme summaarset nimisoojusvõimsust, kasutatavaid kütuseid ja iga seadme tööomadusi siseriikliku üleminekukava rakendamise perioodil.

Siseriikliku üleminekukavaga hõlmatud iga põletusseadme kohta eraldi esitatakse üleminekukavas vähemalt järgmised andmed.

| 1. | Põletusseadme nimi ja asukoht (2). |
| --- | --- |

1.

Põletusseadme nimi ja asukoht (2).

| 2. | Põletusseadme esimese tegevusloa väljaandmise kuupäev. |
| --- | --- |

2.

Põletusseadme esimese tegevusloa väljaandmise kuupäev.

| 3. | Põletusseadme esimese tegevusloa taotlemise kuupäev, samuti põletusseadme esmakordse käitamise kuupäev.







  Märkus: | eespool nimetatud andmed tuleb esitada vaid juhul, kui põletusseadmele anti esmakordne tegevusluba pärast 27. novembrit 2002 ja seda hakati käitama hiljemalt 27. novembril 2003. |
| --- | --- | --- |

3.

Põletusseadme esimese tegevusloa taotlemise kuupäev, samuti põletusseadme esmakordse käitamise kuupäev.

Märkus:

eespool nimetatud andmed tuleb esitada vaid juhul, kui põletusseadmele anti esmakordne tegevusluba pärast 27. novembrit 2002 ja seda hakati käitama hiljemalt 27. novembril 2003.

| 4. | Põletusseadme summaarse nimisoojusvõimsuse suurendamine vähemalt 50 MW võrra, mis toimus ajavahemikus 27. novembrist 2002 kuni 31. detsembrini 2010 (näidata lisandunud võimsus megavattides) (3). |
| --- | --- |

4.

Põletusseadme summaarse nimisoojusvõimsuse suurendamine vähemalt 50 MW võrra, mis toimus ajavahemikus 27. novembrist 2002 kuni 31. detsembrini 2010 (näidata lisandunud võimsus megavattides) (3).

| 5. | Iga põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus (MW) seisuga 31. detsember 2010. |
| --- | --- |

5.

Iga põletusseadme summaarne nimisoojusvõimsus (MW) seisuga 31. detsember 2010.

| 6. | Iga põletusseadme töötundide arv aastas, (4) mis on ajavahemiku 2001–2010 keskmine.







  Märkus: | andmed on vaja esitada vaid juhul, kui põletusseadme osakaalu arvutamiseks heitkogus(t)e ülemmäära(de)s on kasutatud vähem kui 1 500 töötundi aastas töötavate põletusseadmete spetsiifilisi heite piirväärtusi. |
| --- | --- | --- |

6.

Iga põletusseadme töötundide arv aastas, (4) mis on ajavahemiku 2001–2010 keskmine.

Märkus:

andmed on vaja esitada vaid juhul, kui põletusseadme osakaalu arvutamiseks heitkogus(t)e ülemmäära(de)s on kasutatud vähem kui 1 500 töötundi aastas töötavate põletusseadmete spetsiifilisi heite piirväärtusi.

| 7. | Saasteained, mis asjaomase põletusseadme puhul ei ole hõlmatud (5) siseriikliku üleminekukavaga (kui see on olemas). |
| --- | --- |

7.

Saasteained, mis asjaomase põletusseadme puhul ei ole hõlmatud (5) siseriikliku üleminekukavaga (kui see on olemas).

| 8. | Ajavahemiku 2001–2010 keskmine aastane kütusekulu (TJ aastas) järgmise kuue kütuseliigi puhul: kivisüsi, pruunsüsi, biomass, muud tahke-, vedel- ja gaaskütused (6). |
| --- | --- |

8.

Ajavahemiku 2001–2010 keskmine aastane kütusekulu (TJ aastas) järgmise kuue kütuseliigi puhul: kivisüsi, pruunsüsi, biomass, muud tahke-, vedel- ja gaaskütused (6).

| 9. | Ajavahemiku 2001–2010 keskmine heitgaasi voolukiirus aastas (Nm3 aastas) (7).







  Märkus 1: | mitmekütusepõletusseadme ja/või mitmest seadmest koosneva põletusseadme puhul tuleb heitgaasi voolukiirus esitada eraldi iga kütuseliigi ja/või seadmeliigi kohta (8). |
| --- | --- | --- |

9.

Ajavahemiku 2001–2010 keskmine heitgaasi voolukiirus aastas (Nm3 aastas) (7).

Märkus 1:

mitmekütusepõletusseadme ja/või mitmest seadmest koosneva põletusseadme puhul tuleb heitgaasi voolukiirus esitada eraldi iga kütuseliigi ja/või seadmeliigi kohta (8).

| Märkus 2: | kui heitgaasi voolukiirus arvutatakse kasutatud kütusekoguse (ja mitte tegeliku kontrollitud heitgaasi voolu) põhjal, siis tuleb ära märkida kasutatud arvutuskoefitsient (mitmekütusepõletusseadme või kombineeritud seadmete korral koefitsiendid) ühikuga Nm3/GJ. |
| --- | --- |

Märkus 2:

kui heitgaasi voolukiirus arvutatakse kasutatud kütusekoguse (ja mitte tegeliku kontrollitud heitgaasi voolu) põhjal, siis tuleb ära märkida kasutatud arvutuskoefitsient (mitmekütusepõletusseadme või kombineeritud seadmete korral koefitsiendid) ühikuga Nm3/GJ.

| 10. | Kohaliku tahkekütuse kasutamisega sisestatud väävlihulk (9) (väävlitonnides aasta koht), mis on ajavahemiku 2001–2010 keskmine.







  Märkus: | andmed tuleb esitada vaid juhul, kui põletusseadmes kasutatakse kohalikke tahkekütuseid ja kui põletusseadme osakaalu vääveldioksiidi heitkoguste ülemmääras (2016. ja/või 2019. aastal) arvutatakse minimaalset väävliärastuse astet kasutades. |
| --- | --- | --- |

10.

Kohaliku tahkekütuse kasutamisega sisestatud väävlihulk (9) (väävlitonnides aasta koht), mis on ajavahemiku 2001–2010 keskmine.

Märkus:

andmed tuleb esitada vaid juhul, kui põletusseadmes kasutatakse kohalikke tahkekütuseid ja kui põletusseadme osakaalu vääveldioksiidi heitkoguste ülemmääras (2016. ja/või 2019. aastal) arvutatakse minimaalset väävliärastuse astet kasutades.

Kui siseriikliku üleminekukavaga on põletusseadmena hõlmatud gaasiturbiinid või gaasimootorid, siis tuleb see kavas selgelt ära märkida.

3)   Heitkoguste ülemmäärade kindlaksmääramine

3.1.   Arvutusmeetod üksiku põletusseadme osakaalu kindlaksmääramiseks 2016. ja 2019. aasta heitkoguste ülemmäärades

3.1.1.   Üldjuhtum

Et määrata kindlaks teatava saasteaine suhtes kohaldatavad heitkoguste ülemmäärad aastateks 2016 ja 2019, tuleb alljärgneva võrrandi põhjal arvutada välja iga põletusseadme osakaal tonnides aastas (tpa).

Osakaal ülemmääras (tpa) = heitgaasi voolukiirus (Nm3pa) × heite piirväärtus (mg/Nm3) × 1,0 × 10–9

kus

| — | heitgaasi voolukiirus on heitgaasi vooluhulk, mida väljendatakse kuupmeetritena aastas (Nm3pa) ning mis on ajavahemiku 2001–2010 keskmine. Valitud on standardtemperatuur (273 K) ja -surve (101,3 kPa) vastava ettenähtud hapnikusisalduse juures (näiteks sama, mida kasutati heite piirväärtuse puhul) ja pärast veeaurusisalduse korrigeerimist; |
| --- | --- |

—

heitgaasi voolukiirus on heitgaasi vooluhulk, mida väljendatakse kuupmeetritena aastas (Nm3pa) ning mis on ajavahemiku 2001–2010 keskmine. Valitud on standardtemperatuur (273 K) ja -surve (101,3 kPa) vastava ettenähtud hapnikusisalduse juures (näiteks sama, mida kasutati heite piirväärtuse puhul) ja pärast veeaurusisalduse korrigeerimist;

| — | heite piirväärtus on asjaomase saasteaine heite piirväärtus väljendatud ühikuga mg/Nm3, kui heitgaasi mahuühiku hapnikusisaldus on 6 % tahkekütuste puhul, 3 % vedel- ja gaaskütuste puhul (muud põletusseadmed kui gaasiturbiinid ja -mootorid) ning 15 % gaasiturbiinide ja gaasimootorite puhul. |
| --- | --- |

—

heite piirväärtus on asjaomase saasteaine heite piirväärtus väljendatud ühikuga mg/Nm3, kui heitgaasi mahuühiku hapnikusisaldus on 6 % tahkekütuste puhul, 3 % vedel- ja gaaskütuste puhul (muud põletusseadmed kui gaasiturbiinid ja -mootorid) ning 15 % gaasiturbiinide ja gaasimootorite puhul.

Heite piirväärtuste määramise üksikasjad 2016. ja 2019. aasta heitkoguste ülemmäärade arvutamiseks on esitatud punktides 3.2 ja 3.3.

3.1.2.   Mitmekütusepõletusseadme ja/või mitmest seadmeliigist koosneva põletusseadme erijuhtum

Punktis 3.1.1 osutatud võrrandit ei saa kasutada põletusseadmete puhul, mis on ajavahemikul 2001–2010 põletanud mitut kütuseliiki (koos või eraldi) või mis koosnevad mitmest seadmeliigist.

Nimetatud põletusseadmete osakaalu arvutamiseks heitkoguste ülemmäärades tuleb kohaldada teistsuguseid heite piirväärtuseid ja/või võrdlustingimusi. Kasutatakse järgmist meetodit.

Osakaal ülemmääras (tpa) = Σ [heitgaasi voolukiirus (Nm3pa) × heite piirväärtus (mg/Nm3) × 1,0 × 10–9]

Võrrandist nähtub, et ajavahemikul 2001–2010 kasutatud iga kütuseliigi puhul korrutatakse selle aastane keskmine heitgaasi maht (Nm3 aastas) vastava heite piirväärtusega (mis vastab kogu põletusseadme summaarsele nimisoojusvõimsusele). Seejärel liidetakse iga kasutatud kütuseliigi kohta saadud korrutised.

Heitgaasi mahu korrutamisel heite piirväärtusega tuleb tagada, et kõikide kütuseliikide puhul on arvestatud ühesuguse ettenähtud hapnikusisaldusega.

Võttes arvesse direktiivi 2010/75/EL artikli 29 lõikeid 1 ja 2, kehtib sama nõue põletusseadmete suhtes, mis olid ajavahemikul 2001–2010 kombineeritud eri seadmeliikidest. Näiteks:

| — | üks või mitu gaasiturbiini olid kombineeritud ühe või mitme muud liiki põletusseadmega; |
| --- | --- |

—

üks või mitu gaasiturbiini olid kombineeritud ühe või mitme muud liiki põletusseadmega;

| — | üks või mitu gaasimootorit olid kombineeritud ühe või mitme muud liiki põletusseadmega. |
| --- | --- |

—

üks või mitu gaasimootorit olid kombineeritud ühe või mitme muud liiki põletusseadmega.

3.1.3.   Minimaalne väävliärastuse aste (MDR)

Punktis 3.1.1 osutatud võrrandit ei saa kasutada kohalikke tahkekütuseid (10) põletavate põletusseadmete puhul, samuti ei kehti nende suhtes kütuseliigi omaduste tõttu direktiivis 2010/75/EL kehtestatud vääveldioksiidi heite piirväärtused.

Nimetatud põletusseadmete puhul saab vääveldioksiidi osakaalu heitkoguste ülemmääras arvutada hoopis vastavate väävliärastuse miinimumastmete põhjal (11) vääveldioksiidi heite piirväärtuste asemel.

Sel juhul arvutatakse vastava põletusseadme vääveldioksiidi osakaalu heitkoguste ülemmääras (tonni aastas, tpa) järgmise võrrandi lausel:

Osakaal SO2 ülemmääras (tpa) = sisestatud väävlihulk (tpa) × (1 – (MDR/100)) × 2

kus

| — | sisestatud väävlihulk on põletusseadmes kasutatud kohalikus tahkekütuses sisalduv väävlikogus (S) aastas, mida väljendatakse tonnides aastas (tpa) ja mis on ajavahemiku 2001–2010 keskmine; |
| --- | --- |

—

sisestatud väävlihulk on põletusseadmes kasutatud kohalikus tahkekütuses sisalduv väävlikogus (S) aastas, mida väljendatakse tonnides aastas (tpa) ja mis on ajavahemiku 2001–2010 keskmine;

| — | MDR on vastav minimaalne väävliärastuse aste väljendatuna protsentides. |
| --- | --- |

—

MDR on vastav minimaalne väävliärastuse aste väljendatuna protsentides.

Minimaalse väävliärastuse astme määramise üksikasjad 2016. ja 2019. aasta vääveldioksiidi heitkoguste ülemmäärade arvutamiseks on esitatud punktides 3.2 ja 3.3.

3.2.   Vastavate heite piirväärtuste ja minimaalsete väävliärastuse astmete määramine 2016. aasta heitkoguste ülemmäärade arvutamiseks

Direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõike 3 kohaselt arvutatakse 2016. aasta ülemmäär(ad) direktiivi 2001/80/EÜ III–VII lisas sätestatud asjakohaste heite piirväärtuste alusel või vajaduse korral direktiivi 2001/80/EÜ III lisas sätestatud minimaalse väävliärastuse astme alusel. Seega põhinevad 2016. aasta heitkoguste ülemmäärade arvutused vastavatel heite piirväärtustel ja minimaalsel väävliärastuse astmel, mida oleks asjaomase põletusseadme suhtes direktiivi 2001/80/EÜ alusel kohaldatud alates 1. jaanuarist 2016, võttes arvesse järgmiseid sätteid (12).

Heite piirväärtuste ja minimaalse väävliärastuse astme kindlaksmääramisel võetakse arvesse kogu põletusseadme summaarset nimisoojusvõimsust seisuga 31. detsember 2010, kasutatud kütuseliike ja iga põletusseadme töötundide arvu aastas ajavahemiku 2001–2010 keskmisena. Kui põletusseadet on ajavahemikus 27. novembrist 2002 kuni 31. detsembrini 2010 laiendatud vähemalt 50 MW nimisoojusvõimsuse võrra, siis kohaldatakse direktiivi 2001/80/EÜ artiklis 10 kehtestatud heite piirväärtuste arvutamise eeskirju.

Kõigi siseriikliku üleminekukavaga hõlmatud gaasiturbiinide lämmastikoksiidide heite piirväärtus on esitatud direktiivi 2001/80/EÜ VI lisa B osas, olenemata direktiivi 2001/80/EÜ artikli 2 lõike 7 punktist j.

Kuna direktiivis 2001/80/EÜ ei ole kehtestatud gaasimootorite heite piirväärtusi, tuleb lämmastikoksiidide heite piirväärtuse all mõista direktiivi 2010/75/EL V lisa 1. osas esitatud piirväärtust.

Põletusseadmete puhul, mis on ajavahemikul 2001–2010 kasutanud eri kütuseliike, tuleb heite piirväärtused esitada iga kütuseliigi kohta eraldi. Üksikasjalik kirjeldus iga sellise põletusseadme osakaalu arvutamise meetodi kohta heitkoguste ülemmäärades on esitatud punktis 3.1.2.

Direktiiv 2001/80/EÜ võimaldab teatavate põletusseadmete suhtes, mille töötundide arv ei ületa 1 500 tundi aastas (viie aasta libisev keskmine), kohaldada vähem rangeid heite piirväärtusi. Viimane säte kehtib üksiku põletusseadme osakaalu arvutamisele 2016. aasta heitkoguste ülemmääras üksnes juhul, kui ajavahemikul 2001–2010 on seadme keskmine töötundide arv väiksem kui 1 500 tundi aastas.

Ülevaade direktiivi 2001/80/EÜ III–VII lisas kehtestatud asjakohastest heite piirväärtustest ja sama direktiivi III lisas kehtestatud asjakohasest minimaalsest väävliärastuse astmest on esitatud käesoleva lisa liite C tabelites C.1, C.2 ja C.3 (13).

3.3.   Vastavate heite piirväärtuste ja minimaalsete väävliärastuse astmete määramine 2019. aasta heitkoguste ülemmäärade arvutamiseks

Direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõike 3 kohaselt arvutatakse 2019. aasta heitkoguste ülemmäärad direktiivi 2010/75/EL V lisa 1. osas sätestatud asjakohaste heite piirväärtuste alusel või vajaduse korral direktiivi 2010/75/EL V lisa 5. osas sätestatud väävliärastuse astmete alusel. Seega põhineb 2019. aasta heitkoguste ülemmäärade arvutus vastavatel heite piirväärtustel ja minimaalsel väävliärastuse astmel, mis on põletusseadme suhtes direktiivi 2001/75/EL alusel kohaldatavad alates 1. jaanuarist 2019.

Heite piirväärtuste ja minimaalse väävliärastuse astme kindlaksmääramisel võetakse arvesse kogu põletusseadme summaarset nimisoojusvõimsust seisuga 31. detsember 2010, kasutatud kütuseliiki (-liike) ja põletusseadme töötundide arvu aastas ajavahemiku 2001–2010 keskmisena.

Ülevaade direktiivi 2010/75/EL V lisa 1. osas kehtestatud asjakohastest heite piirväärtustest ja sama direktiivi V lisa 5. osas kehtestatud asjakohasest minimaalsest väävliärastuse astmest on esitatud käesoleva lisa liite D tabelites D.1, D.2 ja D.3.

Põletusseadmete puhul, mis on ajavahemikul 2001–2010 kasutanud eri kütuseliike, esitatakse heite piirväärtused iga kütuseliigi kohta eraldi. Üksikasjalik kirjeldus meetodi kohta iga sellise põletusseadme osakaalu arvutamiseks heitkoguste ülemmäärades on esitatud punktis 3.1.2.

Direktiiv 2010/75/EL võimaldab teatavate põletusseadmete suhtes, mille töötundide arv ei ületa 1 500 tundi (viie aasta libisev keskmine), kohaldada vähem rangeid heite piirväärtusi. Viimane säte kehtib põletusseadme osakaalu arvutamiseks 2019. aasta heitkoguste ülemmääras üksnes juhul, kui ajavahemikul 2001–2010 on seadme keskmine töötundide arv väiksem kui 1 500 tundi aastas.

3.4.   Heitkoguste ülemmäärade arvutamine

3.4.1.   Aastate 2016 ja 2019 heitkoguste ülemmäärade arvutamine

2016. ja 2019. aasta summaarsete heitkoguste ülemmäärade arvutamiseks saasteaine kohta liidetakse üksikute põletusseadmete osakaalud vastavates heitkoguste ülemmäärades:

| | ülemmäär2016 (tpa) = Σ [üksiku põletusseadme osakaal 2016. aasta ülemmääras] |
| --- | --- |

ülemmäär2016 (tpa) = Σ [üksiku põletusseadme osakaal 2016. aasta ülemmääras]

| | ülemmäär2019 (tpa) = Σ [üksiku põletusseadme osakaal 2019. aasta ülemmääras] |
| --- | --- |

ülemmäär2019 (tpa) = Σ [üksiku põletusseadme osakaal 2019. aasta ülemmääras]

3.4.2.   Aastate 2017, 2018 ja 2020 heitkoguste ülemmäärade arvutamine

2017. aasta ülemmäärad (ülemmäär2017) arvutatakse järgmise võrrandi abil:

Formula

2018. aasta ülemmäärad (ülemmäär2018) arvutatakse järgmise võrrandi abil:

Formula

2020. aasta esimese poolaasta ülemmäärad (ülemmäär2020) moodustavad poole 2019. aasta ülemmääradest:

Formula

4)   Siseriiklike üleminekukavade hilisem muutmine

Liikmesriigid teavitavad komisjoni vähemalt järgmisest:

| a) | põletusseadmetest, mille puhul kehtib direktiivi 2010/75/EL artiklis 33 sätestatud piiratud tööea erand.







  Märkus: | kui liikmesriigid peavad teavitama komisjoni siseriiklikest üleminekukavadest hiljemalt 1. jaanuariks 2013, siis käitajatel on pädeva asutuse teavitamiseks selle kohta, kas nad taotlevad piiratud tööea erandit, aega kuni 1. jaanuarini 2014. Seega võib komisjonile esitatav siseriiklik üleminekukava sisaldada esialgu põletusseadet, mille suhtes kehtestatakse piiratud tööea erand. Kui põletusseadme käitaja on pädevat asutust teavitanud otsusest taotleda piiratud tööea erandit, siis tuleb asjaomane põletusseade siseriiklikust üleminekukavast välja jätta. Seejärel tuleb siseriikliku üleminekukava kõige hilisemas heaks kiidetud versioonis (või kui sellist kava ei ole heaks kiidetud, siis nii, nagu on arvutatud komisjonile esitatud siseriikliku üleminekukava kõige hilisemas versioonis) arvutatud heitkoguste ülemmääradest maha arvata direktiivi 2010/75/EL artikli 33 kohaldamisalasse kuuluvate põletusseadmete osakaal kohaldatavates ülemmäärades; |
| --- | --- | --- |

a)

põletusseadmetest, mille puhul kehtib direktiivi 2010/75/EL artiklis 33 sätestatud piiratud tööea erand.

Märkus:

kui liikmesriigid peavad teavitama komisjoni siseriiklikest üleminekukavadest hiljemalt 1. jaanuariks 2013, siis käitajatel on pädeva asutuse teavitamiseks selle kohta, kas nad taotlevad piiratud tööea erandit, aega kuni 1. jaanuarini 2014. Seega võib komisjonile esitatav siseriiklik üleminekukava sisaldada esialgu põletusseadet, mille suhtes kehtestatakse piiratud tööea erand. Kui põletusseadme käitaja on pädevat asutust teavitanud otsusest taotleda piiratud tööea erandit, siis tuleb asjaomane põletusseade siseriiklikust üleminekukavast välja jätta. Seejärel tuleb siseriikliku üleminekukava kõige hilisemas heaks kiidetud versioonis (või kui sellist kava ei ole heaks kiidetud, siis nii, nagu on arvutatud komisjonile esitatud siseriikliku üleminekukava kõige hilisemas versioonis) arvutatud heitkoguste ülemmääradest maha arvata direktiivi 2010/75/EL artikli 33 kohaldamisalasse kuuluvate põletusseadmete osakaal kohaldatavates ülemmäärades;

| b) | suletud (st lõplikult töö lõpetanud) põletusseadmetest või seadmetest, mille summaarset nimisoojusvõimsust on kahandatud väiksemaks kui 50 MW; |
| --- | --- |

b)

suletud (st lõplikult töö lõpetanud) põletusseadmetest või seadmetest, mille summaarset nimisoojusvõimsust on kahandatud väiksemaks kui 50 MW;

| c) | põletusseadmetest, mis alustavad pärast 31. detsembrit 2015 jäätmete koospõletamist ja mille suhtes hakkab sellest tulenevalt kehtima direktiivi 2010/75/EL IV peatükk.







  Märkus: | nagu on sätestatud direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõikes 3, ei tohi see, et siseriikliku üleminekukavaga hõlmatud seade kas suletakse või see ei kuulu enam direktiivi 2010/75/EL III peatüki reguleerimisalasse, kaasa tuua kavaga hõlmatud teiste seadmete aastase heitkoguse suurenemist. |
| --- | --- | --- |

c)

põletusseadmetest, mis alustavad pärast 31. detsembrit 2015 jäätmete koospõletamist ja mille suhtes hakkab sellest tulenevalt kehtima direktiivi 2010/75/EL IV peatükk.

Märkus:

nagu on sätestatud direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõikes 3, ei tohi see, et siseriikliku üleminekukavaga hõlmatud seade kas suletakse või see ei kuulu enam direktiivi 2010/75/EL III peatüki reguleerimisalasse, kaasa tuua kavaga hõlmatud teiste seadmete aastase heitkoguse suurenemist.

Direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõike 6 kohaldamisel ei ole liikmesriigid kohustatud edastama komisjonile järgmist teavet, sest hilisemad viidatavad muutmised ei tohiks mõjutada kohaldatavat heitkoguste ülemmäära (kohaldatavaid heitkoguste ülemmäärasid):

| — | summaarse nimisoojusvõimsuse suurendamine või vähendamine pärast 31. detsembrit 2010 (v.a selle vähendamine väiksemaks kui 50 MW); |
| --- | --- |

—

summaarse nimisoojusvõimsuse suurendamine või vähendamine pärast 31. detsembrit 2010 (v.a selle vähendamine väiksemaks kui 50 MW);

| — | aasta töötundide suurendamine või vähendamine pärast 2010. aastat; |
| --- | --- |

—

aasta töötundide suurendamine või vähendamine pärast 2010. aastat;

| — | muudatused kütusekasutuses (liik, kogus) pärast 2010. aastat (v.a üleminek jäätmepõletusele, mis liigitaks seadme jäätmekoospõletustehaseks ja tooks kaasa selle väljajätmise siseriiklikust üleminekukavast). |
| --- | --- |

—

muudatused kütusekasutuses (liik, kogus) pärast 2010. aastat (v.a üleminek jäätmepõletusele, mis liigitaks seadme jäätmekoospõletustehaseks ja tooks kaasa selle väljajätmise siseriiklikust üleminekukavast).

Seadme nimetust mõjutavatest muudatustest (näiteks käitaja vahetumise tõttu) teatatakse heite andmekogude kaudu, mille liikmesriigid esitavad kooskõlas käesoleva otsuse artikli 6 lõikega 3 ja direktiivi 2010/75/EL artikli 72 lõikega 3.

---

(1)  Sama eeskiri kehtib direktiivi 2010/75/EL artiklite 33, 34 ja 35 puhul. Sellest tulenevalt ei kehti artiklid 33, 34 ega 35 põletusseadme ühe osa suhtes, olgugi et siseriiklik üleminekukava võib hõlmata selle seadme muud osa (muid osi).

(2)  Nagu on märgitud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/80/EÜ (teatavate suurtest põletusseadmetest õhku eralduvate saasteainete piiramise kohta) (EÜT L 309, 27.11.2001, lk 1)alusel koostatud täielikes heite andmekogudes.

(3)  Teave on vajalik vastavate heite piirväärtuste kindlaksmääramiseks seisuga 1. jaanuar 2016, nagu on sätestatud direktiivi 2001/80/EÜ artiklis 10.

(4)

„Töötunnid”– tundides väljendatud aeg, mille jooksul põletusseade töötab täielikult või osaliselt ja juhib heidet õhku, välja arvatud käivitus- ja seiskamisperioodid.

(5)  Näiteks on gaasiturbiinide puhul siseriikliku üleminekukavaga hõlmatud vaid NOx heited. Muud seadmed võivad olla siseriiklike üleminekukavadega hõlmatud vaid teatava(te) saasteaine(te) osas, kusjuures teiste saasteainete suhtes kehtivad direktiivi 2010/75/EL V lisas kehtestatud heite piirväärtused.

(6)  Põletusseadmete puhul, mis on millalgi ajavahemikus 2001–2010 koospõletanud jäätmeid (muud kui direktiivi 2010/75/EL artikli 3 lõike 31 punkti b määratluse alusel biomassina käsitletavad jäätmed ning mille suhtes oli seega kohaldatav Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2000. aasta direktiiv 2000/76/EÜ jäätmete põletamise kohta (EÜT L 332, 28.12.2000, lk 91)), ei hõlma käesolev punkt selles vahemikus põletatud jäätmeid.

(7)  Kohaldatavad võrdlustingimused on esitatud käesoleva lisa punktis 3.1.1.

(8)  Vt käesoleva lisa punkt 3.1.2.

(9)

„Kohalik tahkekütus”– looduses esinev kohalikult kaevandatav tahkekütus, mida põletatakse spetsiaalselt selle kütuse jaoks projekteeritud põletusseadmes.

(10)  Siia kuuluvad põletusseadmed, mis on põletanud kohalikku tahkekütust ajavahemikul 2001–2010.

(11)

„Väävliärastuse aste”– teatava aja vältel põletusseadme poolt õhku heitmata jäänud väävli ja sama aja jooksul põletusseadmesse pandud ja põletusseadmes kasutatud tahkekütuses sisalduva väävli suhe.

(12)  Heitkoguste ülemmäära arvutamiseks vajalikke heite piirväärtuseid ei mõjuta asjaolu, et põletusseade kuulub direktiivi 2001/80/EÜ artikli 4 lõike 6 alusel siseriiklikku heitkoguste vähendamise kavasse.

(13)  Ülevaade ei ole ammendav. Eelkõige ei hõlma see olukordi, kus põletusseadet on ajavahemikus 27. novembrist 2002 kuni 31. detsembrini 2010 laiendatud vähemalt 50 MW nimisoojusvõimsuse võrra, mille puhul kohaldatakse ka direktiivi 2001/80/EÜ lisade III–VII B osades loetletud heite piirväärtusi (direktiivi 2001/80/EÜ artikli 10 kohaldamine).

A liide

A.1   tabel

Siseriikliku üleminekukavaga hõlmatavate põletusseadmete loetelu vorm

| A | B | C | D | E | F | G | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Number | Seadme nimetus | Seadme asukoht
  (aadress) | Põletusseadme esimese tegevusloa taotlemise kuupäev, põletusseadme esmakordse käitamise kuupäev | VÕI
  põletusseadme esimese tegevusloa saamise kuupäev | Põletusseadme laiendamine vähemalt 50 MW nimisoojusvõimsuse võrra ajavahemikus 27. novembrist 2002 kuni 31. detsembrini 2010
  (laiendamise koguväärtus megavattides) | Summaarne nimisoojusvõimsus seisuga 31.12.2010
  (MW) | Töötundide arv aastas
  (2001.–2010. aasta keskmine) | Saasteaine(d) (SO2, NOx, tolm), mille puhul seade EI OLE hõlmatud siseriikliku üleminekukavaga |

A

B

C

D

E

F

G

H

Number

Seadme nimetus

Seadme asukoht

(aadress)

Põletusseadme esimese tegevusloa taotlemise kuupäev, põletusseadme esmakordse käitamise kuupäev

VÕI

põletusseadme esimese tegevusloa saamise kuupäev

Põletusseadme laiendamine vähemalt 50 MW nimisoojusvõimsuse võrra ajavahemikus 27. novembrist 2002 kuni 31. detsembrini 2010

(laiendamise koguväärtus megavattides)

Summaarne nimisoojusvõimsus seisuga 31.12.2010

(MW)

Töötundide arv aastas

(2001.–2010. aasta keskmine)

Saasteaine(d) (SO2, NOx, tolm), mille puhul seade EI OLE hõlmatud siseriikliku üleminekukavaga

| A | I | J | K | L | M |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Number | Märkida, kas seade on gaasiturbiin või -mootor | Aastane kütusekulu
  (2001.–2010. aasta keskmine) | Keskmine heitgaasi voolukiirus aastas
  (2001.–2010. aasta keskmine) | Põletusseadmes kasutatud kohalikus tahkekütuses sisalduv väävlikogus (S) aastas
  (2001.–2010. aasta keskmine) | Kasutatud teisendustegur(id), kui heitgaasi voolukiirust arvutati sisestatud kütuse põhjal (kütuseliikide lõikes) |
| (TJ aastas) | (Nm3 aastas) | (tpa) | (Nm3/GJ) |
| | | kivisüsi | pruunsüsi | biomass | muud tahkekütused | vedelkütused | gaaskütused | | | |

A

I

J

K

L

M

Number

Märkida, kas seade on gaasiturbiin või -mootor

Aastane kütusekulu

(2001.–2010. aasta keskmine)

Keskmine heitgaasi voolukiirus aastas

(2001.–2010. aasta keskmine)

Põletusseadmes kasutatud kohalikus tahkekütuses sisalduv väävlikogus (S) aastas

(2001.–2010. aasta keskmine)

Kasutatud teisendustegur(id), kui heitgaasi voolukiirust arvutati sisestatud kütuse põhjal (kütuseliikide lõikes)

(TJ aastas)

(Nm3 aastas)

(tpa)

(Nm3/GJ)

kivisüsi

pruunsüsi

biomass

muud tahkekütused

vedelkütused

gaaskütused

Liide B

Tabel B.1

Vorm 2016. aasta heitkoguste ülemmäärade arvutamiseks

| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Number | Nimetus | Ette nähtud hapnikusisaldus | SO2 vastav heite piirväärtus | Minimaalne väävliärastuse aste | Seadme osakaal 2016. aasta SO2 ülemmääras | NOx vastav heite piirväärtus | Seadme osakaal 2016. aasta NOx ülemmääras | Tolmu vastav heite piirväärtus | Seadme osakaal 2016. aasta tolmu ülemmääras | Märkused |
| (%) | (mg/Nm3) | (kui on kohaldatav) | (tpa) | (mg/Nm3) | (tpa) | (mg/Nm3) | (tpa) |
| (üksiku seadme andmed) |
| KOKKU | | | | | SO2 ÜLEMMÄÄR KOKKU | | NOx ÜLEMMÄÄR KOKKU | | TOLMU ÜLEMMÄÄR KOKKU | |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

Number

Nimetus

Ette nähtud hapnikusisaldus

SO2 vastav heite piirväärtus

Minimaalne väävliärastuse aste

Seadme osakaal 2016. aasta SO2 ülemmääras

NOx vastav heite piirväärtus

Seadme osakaal 2016. aasta NOx ülemmääras

Tolmu vastav heite piirväärtus

Seadme osakaal 2016. aasta tolmu ülemmääras

Märkused

(%)

(mg/Nm3)

(kui on kohaldatav)

(tpa)

(mg/Nm3)

(tpa)

(mg/Nm3)

(tpa)

(üksiku seadme andmed)

KOKKU

SO2 ÜLEMMÄÄR KOKKU

NOx ÜLEMMÄÄR KOKKU

TOLMU ÜLEMMÄÄR KOKKU

Tabel B.2

Vorm 2019. aasta heitkoguste ülemmäärade arvutamiseks

| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Number | Nimetus | Ette nähtud hapnikusisaldus | SO2 vastav heite piirväärtus | Minimaalne väävliärastuse aste | Seadme osakaal 2019. aasta SO2 ülemmääras | NOx vastav heite piirväärtus | Seadme osakaal 2019. aasta NOx ülemmääras | Tolmu vastav heite piirväärtus | Seadme osakaal 2019. aasta tolmu ülemmääras | Märkused |
| (%) | (mg/Nm3) | (kui on kohaldatav) | (tpa) | (mg/Nm3) | (tpa) | (mg/Nm3) | (tpa) |
| (seadme andmed eraldi) |
| KOKKU | | | | | SO2 ÜLEMMÄÄR KOKKU | | NOx ÜLEMMÄÄR KOKKU | | TOLMU ÜLEMMÄÄR KOKKU | |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

Number

Nimetus

Ette nähtud hapnikusisaldus

SO2 vastav heite piirväärtus

Minimaalne väävliärastuse aste

Seadme osakaal 2019. aasta SO2 ülemmääras

NOx vastav heite piirväärtus

Seadme osakaal 2019. aasta NOx ülemmääras

Tolmu vastav heite piirväärtus

Seadme osakaal 2019. aasta tolmu ülemmääras

Märkused

(%)

(mg/Nm3)

(kui on kohaldatav)

(tpa)

(mg/Nm3)

(tpa)

(mg/Nm3)

(tpa)

(seadme andmed eraldi)

KOKKU

SO2 ÜLEMMÄÄR KOKKU

NOx ÜLEMMÄÄR KOKKU

TOLMU ÜLEMMÄÄR KOKKU

Tabel B.3

Heitkoguste ülemmäärade ülevaade

| (tonni aastas) |
| --- |
| | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020
  (1. jaanuarist kuni 30. juunini) |
| SO2 | | | | | |
| NOx | | | | | |
| Tolm | | | | | |

(tonni aastas)

2016

2017

2018

2019

2020

(1. jaanuarist kuni 30. juunini)

SO2

NOx

Tolm

Liide C

Tabel C.1

Heite piirväärtused muude põletusseadmete kui gaasiturbiinide ja gaasimootorite osakaalude arvutamiseks 2016. aasta heitkoguste ülemmäärades

| Saasteaine | Kütuseliik | Heite piirväärtus (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| 50–100 MW | > 100–300 MW | > 300–500 MW | > 500 MW |
| SO2 | Tahke | 2 000 | 2 000 kuni 400 (lineaarskaala) (märkus 1) | 400 |
| Vedel | 1 700 | 1 700 kuni 400
  (lineaarskaala) | 400 |
| Gaasiline | 35 üldine
  5 veeldatud gaasi puhul
  800 koksiahjugaasi ja kõrgahjugaasi puhul |
| NOx

  (märkus 6) | Tahke
  (märkus 2) | 600 | 200
  (märkus 3) |
| Vedel | 450 | 400 |
| Gaasiline | 300 | 200 |
| Tolm | Tahke | 100 | 50 (märkus 4) |
| Vedel | 50 (märkus 5) |
| Gaasiline | 5 üldine
  10 kõrgahjugaasi puhul
  50 terasetööstuse gaaside puhul, mida saab mujal kasutada |

Saasteaine

Kütuseliik

Heite piirväärtus (mg/Nm3)

50–100 MW

> 100–300 MW

> 300–500 MW

> 500 MW

SO2

Tahke

2 000

2 000 kuni 400 (lineaarskaala) (märkus 1)

400

Vedel

1 700

1 700 kuni 400

(lineaarskaala)

400

Gaasiline

35 üldine

5 veeldatud gaasi puhul

800 koksiahjugaasi ja kõrgahjugaasi puhul

NOx

(märkus 6)

Tahke

(märkus 2)

600

200

(märkus 3)

Vedel

450

400

Gaasiline

300

200

Tolm

Tahke

100

50 (märkus 4)

Vedel

50 (märkus 5)

Gaasiline

5 üldine

10 kõrgahjugaasi puhul

50 terasetööstuse gaaside puhul, mida saab mujal kasutada

Ette nähtud hapnikusisaldus on tahkekütuste puhul 6 % ning vedel- ja gaaskütuste puhul 3 %.

Märkused

| 1. | 800 mg/Nm3 seadmete puhul nimisoojusvõimsusega alates 400 MW, mille töötundide arv aastas on kuni 1 500 tundi. |
| --- | --- |

1.

800 mg/Nm3 seadmete puhul nimisoojusvõimsusega alates 400 MW, mille töötundide arv aastas on kuni 1 500 tundi.

| 2. | 1 200 mg/Nm3 seadmete puhul, mis 1. jaanuaril 2001 lõppeva 12-kuulise ajavahemiku jooksul töötasid ning jätkavad töötamist tahkekütustel, mille lenduvainete sisaldus on alla 10 %. |
| --- | --- |

2.

1 200 mg/Nm3 seadmete puhul, mis 1. jaanuaril 2001 lõppeva 12-kuulise ajavahemiku jooksul töötasid ning jätkavad töötamist tahkekütustel, mille lenduvainete sisaldus on alla 10 %.

| 3. | 450 mg/Nm3 seadmete puhul, mille töötundide arv aastas on kuni 1 500 tundi. |
| --- | --- |

3.

450 mg/Nm3 seadmete puhul, mille töötundide arv aastas on kuni 1 500 tundi.

| 4. | 100 mg/Nm3 seadmete puhul, mille esmane ehitusluba või sellise menetluse puudumise korral esmane tegevusluba on välja antud enne 1. juulit 1987 ning mis põletavad tahkekütust, mille soojusesisaldus on alla 5 800 kJ/kg, niiskusesisaldus on üle 45 massiprotsendi, kombineeritud niiskuse- ja tuhasisaldus on üle 60 massiprotsendi ning kaltsiumoksiidisisaldus on üle 10 %. |
| --- | --- |

4.

100 mg/Nm3 seadmete puhul, mille esmane ehitusluba või sellise menetluse puudumise korral esmane tegevusluba on välja antud enne 1. juulit 1987 ning mis põletavad tahkekütust, mille soojusesisaldus on alla 5 800 kJ/kg, niiskusesisaldus on üle 45 massiprotsendi, kombineeritud niiskuse- ja tuhasisaldus on üle 60 massiprotsendi ning kaltsiumoksiidisisaldus on üle 10 %.

| 5. | 100 mg/Nm3 seadmete puhul, mille nimisoojusvõimsus on väiksem kui 500 MW ja mis põletavad vedelkütust tuhasisaldusega üle 0,06 %. |
| --- | --- |

5.

100 mg/Nm3 seadmete puhul, mille nimisoojusvõimsus on väiksem kui 500 MW ja mis põletavad vedelkütust tuhasisaldusega üle 0,06 %.

| 6. | Seadmete suhtes, mis asuvad Prantsuse ülemeredepartemangudes, Assooridel, Madeiral või Kanaari saartel, kohaldatakse järgmiseid heite piirväärtuseid: tahkekütused üldiselt: 650 mg/Nm3; tahkekütused lenduvaine sisaldusega alla 10 %: 1 300 mg/Nm3; vedelkütused: 450 mg/Nm3; gaaskütused: 350 mg/Nm3. |
| --- | --- |

6.

Seadmete suhtes, mis asuvad Prantsuse ülemeredepartemangudes, Assooridel, Madeiral või Kanaari saartel, kohaldatakse järgmiseid heite piirväärtuseid: tahkekütused üldiselt: 650 mg/Nm3; tahkekütused lenduvaine sisaldusega alla 10 %: 1 300 mg/Nm3; vedelkütused: 450 mg/Nm3; gaaskütused: 350 mg/Nm3.

Tabel C.2

Heite piirväärtused gaasiturbiinide ja gaasimootorite osakaalude arvutamiseks 2016. aasta NOx heitkoguste ülemmääras

| | NOx heite piirväärtus
  (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gaasimootorid (gaaskütusel töötavad) | 100 |
| Gaasiturbiinid (sh kombineeritud tsükliga gaasiturbiinid), mis töötavad järgmistel kütustel: |
| maagaas (märkus 1) | 50
  (märkused 2 ja 3) |
| gaaskütused (välja arvatud maagaas) | 120 |
| kerged ja keskmised destillaadid | 120 |

NOx heite piirväärtus

(mg/Nm3)

Gaasimootorid (gaaskütusel töötavad)

100

Gaasiturbiinid (sh kombineeritud tsükliga gaasiturbiinid), mis töötavad järgmistel kütustel:

maagaas (märkus 1)

50

(märkused 2 ja 3)

gaaskütused (välja arvatud maagaas)

120

kerged ja keskmised destillaadid

120

Ette nähtud hapnikusisaldus on 15 %.

Märkused

| 1. | Looduslik metaan inertsete gaaside ja muude ainete sisaldusega kuni 20 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

1.

Looduslik metaan inertsete gaaside ja muude ainete sisaldusega kuni 20 mahuprotsenti.

| 2. | 75 mg/Nm3 järgmistel juhtudel, kusjuures gaasiturbiini efektiivsus määratakse ISO tingimuste põhjal:






  — | gaasiturbiinid, mida kasutatakse elektri ja soojuse koostootmise süsteemides üldkasuteguriga üle 75 %; |
| --- | --- | --- |

2.

75 mg/Nm3 järgmistel juhtudel, kusjuures gaasiturbiini efektiivsus määratakse ISO tingimuste põhjal:

—

gaasiturbiinid, mida kasutatakse elektri ja soojuse koostootmise süsteemides üldkasuteguriga üle 75 %;

| — | gaasiturbiinid, mida kasutatakse kombineeritud tsükliga seadmetes, mille aasta keskmine elektrienergia üldkasutegur on üle 55 %; |
| --- | --- |

—

gaasiturbiinid, mida kasutatakse kombineeritud tsükliga seadmetes, mille aasta keskmine elektrienergia üldkasutegur on üle 55 %;

| — | mehaanilise jõuülekande puhul kasutatavad gaasiturbiinid. |
| --- | --- |

—

mehaanilise jõuülekande puhul kasutatavad gaasiturbiinid.

| 3. | Ühetsükliliste gaasiturbiinide korral, mis ei kuulu ühessegi märkuses 2 nimetatud kategooriasse, kuid mille kasutegur on üle 35 % (määratud ISO tingimuste alusel), on heite piirväärtus 50 × η/35, kus η on ISO tingimustele vastav gaasiturbiini kasutegur väljendatuna protsentides. |
| --- | --- |

3.

Ühetsükliliste gaasiturbiinide korral, mis ei kuulu ühessegi märkuses 2 nimetatud kategooriasse, kuid mille kasutegur on üle 35 % (määratud ISO tingimuste alusel), on heite piirväärtus 50 × η/35, kus η on ISO tingimustele vastav gaasiturbiini kasutegur väljendatuna protsentides.

Tabel C.3

Minimaalsed väävliärastuse astmed põletusseadme osakaalu arvutamiseks 2016. aasta SO2 heitkoguste ülemmääras, kui põletusseadmed põletavad kohalikku tahkekütust, mille suhtes ei saa nimetatud kütuse omaduste tõttu kohaldada direktiivi 2010/75/EL artikli 30 lõigetes 2 ja 3 osutatud SO2 heite piirväärtuseid

| Summaarne nimisoojusvõimsus | Minimaalne väävliärastuse aste |
| --- | --- |
| 50–100 MW | 60 % |
| > 100–300 MW | 75 % |
| > 300–500 MW | 90 % |
| > 500 MW | 94 % üldiselt
  92 % seadmete puhul, mille kohta on sõlmitud suitsugaasi väävlitustamise või lubja sissepritseseadme paigaldamise leping ning selle paigaldamise töödega on alustatud enne 1. jaanuari 2001 |

Summaarne nimisoojusvõimsus

Minimaalne väävliärastuse aste

50–100 MW

60 %

> 100–300 MW

75 %

> 300–500 MW

90 %

> 500 MW

94 % üldiselt

92 % seadmete puhul, mille kohta on sõlmitud suitsugaasi väävlitustamise või lubja sissepritseseadme paigaldamise leping ning selle paigaldamise töödega on alustatud enne 1. jaanuari 2001

Liide D

Tabel D.1

Heite piirväärtused muude põletusseadmete kui gaasiturbiinide ja gaasimootorite osakaalude arvutamiseks 2019. aasta heitkoguste ülemmäärades

| Saasteaine | Kütuseliik | Heite piirväärtus (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| 50–100 MW | > 100–300 MW | > 300–500 MW | > 500 MW |
| SO2 | Kivisüsi, pruunsüsi ja muud tahkekütused (märkus 1) | 400 | 250 | 200 |
| Biomass (märkus 1) | 200 |
| Turvas (märkus 1) | 300 | 200 |
| Vedel | 350
  (märkus 2) | 250
  (märkus 2) | 200
  (märkus 3) |
| Gaasiline | 35 üldine
  5 veeldatud gaasi puhul
  400 madala kütteväärtusega koksiahjugaaside puhul
  200 madala kütteväärtusega kõrgahjugaaside puhul |
| NOx | Kivisüsi, pruunsüsi ja muud tahkekütused | 300
  (märkused 4 ja 5) | 200
  (märkus 5) | 200
  (märkus 6) |
| Biomass ja turvas | 300
  (märkus 5) | 250
  (märkus 5) | 200
  (märkus 5) | 200
  (märkus 6) |
| Vedel | 450 | 200
  (märkused 5 ja 7) | 150
  (märkused 5 ja 7) | 150
  (märkus 3) |
| Maagaas (märkus 8) | 100 |
| Muud gaasid | 300 | 200 |
| Tolm | Kivisüsi, pruunsüsi ja muud tahkekütused | 30 | 25 | 20 |
| Biomass ja turvas | 30 | 20 |
| Vedel | 30 | 25 | 20 |
| Gaasiline | 5 üldine
  10 kõrgahjugaasi puhul
  30 terasetööstuses toodetud gaaside puhul, mida saab mujal kasutada |

Saasteaine

Kütuseliik

Heite piirväärtus (mg/Nm3)

50–100 MW

> 100–300 MW

> 300–500 MW

> 500 MW

SO2

Kivisüsi, pruunsüsi ja muud tahkekütused (märkus 1)

400

250

200

Biomass (märkus 1)

200

Turvas (märkus 1)

300

200

Vedel

350

(märkus 2)

250

(märkus 2)

200

(märkus 3)

Gaasiline

35 üldine

5 veeldatud gaasi puhul

400 madala kütteväärtusega koksiahjugaaside puhul

200 madala kütteväärtusega kõrgahjugaaside puhul

NOx

Kivisüsi, pruunsüsi ja muud tahkekütused

300

(märkused 4 ja 5)

200

(märkus 5)

200

(märkus 6)

Biomass ja turvas

300

(märkus 5)

250

(märkus 5)

200

(märkus 5)

200

(märkus 6)

Vedel

450

200

(märkused 5 ja 7)

150

(märkused 5 ja 7)

150

(märkus 3)

Maagaas (märkus 8)

100

Muud gaasid

300

200

Tolm

Kivisüsi, pruunsüsi ja muud tahkekütused

30

25

20

Biomass ja turvas

30

20

Vedel

30

25

20

Gaasiline

5 üldine

10 kõrgahjugaasi puhul

30 terasetööstuses toodetud gaaside puhul, mida saab mujal kasutada

Ette nähtud hapnikusisaldus on tahkekütuste puhul 6 % ning vedel- ja gaaskütuste puhul 3 %.

Märkused

| 1. | 800 mg/Nm3 seadmete puhul, mille töötundide arv aastas on kuni 1 500 tundi. |
| --- | --- |

1.

800 mg/Nm3 seadmete puhul, mille töötundide arv aastas on kuni 1 500 tundi.

| 2. | 850 mg/Nm3 seadmete puhul, mille töötundide arv aastas on kuni 1 500 tundi. |
| --- | --- |

2.

850 mg/Nm3 seadmete puhul, mille töötundide arv aastas on kuni 1 500 tundi.

| 3. | 400 mg/Nm3 seadmete puhul, mille töötundide arv aastas on kuni 1 500 tundi. |
| --- | --- |

3.

400 mg/Nm3 seadmete puhul, mille töötundide arv aastas on kuni 1 500 tundi.

| 4. | 450 mg/Nm3 tolmpruunsöe põletamisel. |
| --- | --- |

4.

450 mg/Nm3 tolmpruunsöe põletamisel.

| 5. | 450 mg/Nm3 seadmete puhul, mille töötundide arv aastas on kuni 1 500 tundi. |
| --- | --- |

5.

450 mg/Nm3 seadmete puhul, mille töötundide arv aastas on kuni 1 500 tundi.

| 6. | 450 mg/Nm3 seadmete puhul, millele on antud tegevusluba enne 1. juulit 1987 ja mille töötundide arv on kuni 1 500 tundi aastas. |
| --- | --- |

6.

450 mg/Nm3 seadmete puhul, millele on antud tegevusluba enne 1. juulit 1987 ja mille töötundide arv on kuni 1 500 tundi aastas.

| 7. | 450 mg/Nm3 keemiatööstusettevõttes asuvate seadmete puhul, kus vedelaid tootmisjääke kasutatakse oma tarbeks mittekaubandusliku kütusena. |
| --- | --- |

7.

450 mg/Nm3 keemiatööstusettevõttes asuvate seadmete puhul, kus vedelaid tootmisjääke kasutatakse oma tarbeks mittekaubandusliku kütusena.

| 8. | Looduslik metaan inertsete gaaside ja muude ainete sisaldusega kuni 20 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

8.

Looduslik metaan inertsete gaaside ja muude ainete sisaldusega kuni 20 mahuprotsenti.

Tabel D.2

Heite piirväärtused gaasiturbiinide ja gaasimootorite osakaalude arvutamiseks 2019. aasta NOx heitkoguste ülemmääras

| | NOx heite piirväärtus
  (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gaasimootorid (gaaskütusel töötavad) | 100 |
| Gaasiturbiinid (sh kombineeritud tsükliga gaasiturbiinid), mis töötavad järgmistel kütustel: |
| maagaas (märkus 1) | 50
  (märkused 2, 3 ja 4) |
| gaaskütused (välja arvatud maagaas) | 120
  (märkus 5) |
| kerged ja keskmised destillaadid | 90
  (märkus 5) |

NOx heite piirväärtus

(mg/Nm3)

Gaasimootorid (gaaskütusel töötavad)

100

Gaasiturbiinid (sh kombineeritud tsükliga gaasiturbiinid), mis töötavad järgmistel kütustel:

maagaas (märkus 1)

50

(märkused 2, 3 ja 4)

gaaskütused (välja arvatud maagaas)

120

(märkus 5)

kerged ja keskmised destillaadid

90

(märkus 5)

Ette nähtud hapnikusisaldus on 15 %.

Märkused

| 1. | Maagaas on looduslik metaan inertsete gaaside ja muude ainete sisaldusega kuni 20 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

1.

Maagaas on looduslik metaan inertsete gaaside ja muude ainete sisaldusega kuni 20 mahuprotsenti.

| 2. | 75 mg/ Nm3 järgmistel juhtudel, kusjuures gaasiturbiini efektiivsus määratakse ISO tingimuste põhjal:






  — | gaasiturbiinid, mida kasutatakse energia ja soojuse koostootmise süsteemides üldkasuteguriga üle 75 %; |
| --- | --- | --- |

2.

75 mg/ Nm3 järgmistel juhtudel, kusjuures gaasiturbiini efektiivsus määratakse ISO tingimuste põhjal:

—

gaasiturbiinid, mida kasutatakse energia ja soojuse koostootmise süsteemides üldkasuteguriga üle 75 %;

| — | gaasiturbiinid, mida kasutatakse kombineeritud tsükliga seadmetes, mille aasta keskmine elektrienergia üldkasutegur on üle 55 %; |
| --- | --- |

—

gaasiturbiinid, mida kasutatakse kombineeritud tsükliga seadmetes, mille aasta keskmine elektrienergia üldkasutegur on üle 55 %;

| — | mehaanilise jõuülekande puhul kasutatavad gaasiturbiinid. |
| --- | --- |

—

mehaanilise jõuülekande puhul kasutatavad gaasiturbiinid.

| 3. | Ühetsükliliste gaasiturbiinide korral, mis ei kuulu ühessegi märkuses 2 nimetatud kategooriasse, kuid mille kasutegur on üle 35 % (määratud ISO tingimuste alusel), on heite piirväärtus 50 × η/35, kus η on ISO tingimustele vastav gaasiturbiini kasutegur väljendatuna protsentides. |
| --- | --- |

3.

Ühetsükliliste gaasiturbiinide korral, mis ei kuulu ühessegi märkuses 2 nimetatud kategooriasse, kuid mille kasutegur on üle 35 % (määratud ISO tingimuste alusel), on heite piirväärtus 50 × η/35, kus η on ISO tingimustele vastav gaasiturbiini kasutegur väljendatuna protsentides.

| 4. | 150 mg/Nm3 seadmete puhul, mille töötundide arv aastas on kuni 1 500 tundi. |
| --- | --- |

4.

150 mg/Nm3 seadmete puhul, mille töötundide arv aastas on kuni 1 500 tundi.

| 5. | 200 mg/Nm3 seadmete puhul, mille töötundide arv aastas on kuni 1 500 tundi. |
| --- | --- |

5.

200 mg/Nm3 seadmete puhul, mille töötundide arv aastas on kuni 1 500 tundi.

Tabel D.3

Minimaalsed väävliärastuse astmed põletusseadme osakaalu arvutamiseks 2019. aasta SO2 heitkoguste ülemmääras, kui põletusseadmed põletavad kohalikku tahkekütust, mille suhtes ei saa nimetatud kütuse omaduste tõttu kohaldada direktiivi 2010/75/EL artikli 30 lõigetes 2 ja 3 osutatud SO2 piirväärtuseid

| Summaarne nimisoojusvõimsus | Minimaalne väävliärastuse aste |
| --- | --- |
| 50–100 MW | 80 % |
| > 100–300 MW | 90 % |
| > 300 MW | 96 % üldiselt
  95 % põlevkivi põletavate seadmete puhul |

Summaarne nimisoojusvõimsus

Minimaalne väävliärastuse aste

50–100 MW

80 %

> 100–300 MW

90 %

> 300 MW

96 % üldiselt

95 % põlevkivi põletavate seadmete puhul

---

| 24.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/26

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

22. veebruar 2012,

millega nähakse ette liigi Triticum durum Desf. sordi Marialva sellise seemne ajutine turustamine, mis ei vasta nõukogu direktiivi 66/402/EMÜ nõuetele nisuseemne (Triticum aestivum L.) maksimumsisalduse osas

(teatavaks tehtud numbri K(2012) 1114 all)

(2012/116/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta, (1) eriti selle artikli 17 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Portugalis ei ole saada piisavas koguses sellist kõva nisu (Triticum durum Desf.) sordi Marialva seemet, mis kuulub kategooriasse „teise põlvkonna sertifitseeritud seeme”, on sobiv riigis esinevates kliimatingimustes kasvatamiseks ja vastab direktiivi 66/402/EMÜ nõuetele nisuseemne (Triticum aestivum L.) maksimumsisalduse kohta; selline olukord ei vasta selle liikmesriigi vajadustele. |
| --- | --- |

(1)

Portugalis ei ole saada piisavas koguses sellist kõva nisu (Triticum durum Desf.) sordi Marialva seemet, mis kuulub kategooriasse „teise põlvkonna sertifitseeritud seeme”, on sobiv riigis esinevates kliimatingimustes kasvatamiseks ja vastab direktiivi 66/402/EMÜ nõuetele nisuseemne (Triticum aestivum L.) maksimumsisalduse kohta; selline olukord ei vasta selle liikmesriigi vajadustele.

| (2) | Kõnealuse seemne nõudlust ei ole võimalik katta teistest liikmesriikidest või kolmandatest riikidest imporditava seemnega, mis vastab kõigile direktiivis 66/402/EMÜ sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse seemne nõudlust ei ole võimalik katta teistest liikmesriikidest või kolmandatest riikidest imporditava seemnega, mis vastab kõigile direktiivis 66/402/EMÜ sätestatud nõuetele.

| (3) | Seega tuleks Portugalile anda õigus lubada turustada kuni 29. veebruarini 2012 maksimaalselt 130 tonni kõnealuse sordi seemet, kohaldades sertifitseeritud seemnega võrreldes vähem rangeid nõudeid. |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks Portugalile anda õigus lubada turustada kuni 29. veebruarini 2012 maksimaalselt 130 tonni kõnealuse sordi seemet, kohaldades sertifitseeritud seemnega võrreldes vähem rangeid nõudeid.

| (4) | Ka muudele liikmesriikidele, kellel on võimalik tarnida Portugalile kõnealuse sordi seemet, tuleb anda luba turustada kõnealust seemet, olenemata sellest, kas seeme pärineb liikmesriigist või kolmandast riigist. |
| --- | --- |

(4)

Ka muudele liikmesriikidele, kellel on võimalik tarnida Portugalile kõnealuse sordi seemet, tuleb anda luba turustada kõnealust seemet, olenemata sellest, kas seeme pärineb liikmesriigist või kolmandast riigist.

| (5) | Portugal peaks tegutsema kooskõlastava liikmesriigina ning tagama, et käesoleva otsuse kohaselt antava loa alusel tarnitava seemne üldkogus ei ületaks käesoleva otsusega kehtestatud maksimumkogust. |
| --- | --- |

(5)

Portugal peaks tegutsema kooskõlastava liikmesriigina ning tagama, et käesoleva otsuse kohaselt antava loa alusel tarnitava seemne üldkogus ei ületaks käesoleva otsusega kehtestatud maksimumkogust.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liidus lubatakse turustada sellist kõva nisu (Triticum durum Desf.) sordi Marialva seemet, mis kuulub kategooriasse „teise põlvkonna sertifitseeritud seeme” ega vasta direktiivi 66/402/EMÜ II lisa punkti 2 alapunktis A sätestatud nõuetele nisuseemne (Triticum aestivum L.) maksimumsisalduse kohta.

Esimeses lõigus osutatud kõva nisu (Triticum durum Desf.) seemnete puhul on nisuseemne (Triticum aestivum L.) maksimaalne lubatud sisaldus direktiivi 66/402/EEÜ III lisa 4. veerus sätestatud kaaluga proovis seemnete arvu järgi 45.

Luba antakse kokku 130 tonni turustamiseks ja see kehtib kuni 29. veebruarini 2012.

2.   Lisaks direktiivis 66/402/EMÜ sätestatud märgistamisnõuete täitmisele peab ametlik etikett kandma märget, et seeme ei vasta selle direktiivi II lisa punkti 2 alapunktis A sätestatud nõuetele nisuseemne (Triticum aestivum L.) maksimaalse lubatud sisalduse osas.

Artikkel 2

1.   Tarnija, kes soovib artiklis 1 osutatud seemet turule viia, esitab loa saamiseks taotluse sellele liikmesriigile, kus ta tegutseb või millest ta impordib. Taotluses märgitakse seemnekogus, mida tarnija soovib turule viia.

2.   Asjaomane liikmesriik lubab tarnijal kooskõlas artikliga 1 viia seemne turule, välja arvatud järgmistel juhtudel:

| a) | on piisavalt tõendeid, et kahelda tarnija suutlikkuses viia turule seemnekogus, mille jaoks luba taotleti, |
| --- | --- |

a)

on piisavalt tõendeid, et kahelda tarnija suutlikkuses viia turule seemnekogus, mille jaoks luba taotleti,

| b) | artikli 3 kolmandas lõigus osutatud kooskõlastava liikmesriigi esitatud teabe kohaselt ületataks loa andmise korral artikli 1 lõikes 1 osutatud seemne maksimumkogust. |
| --- | --- |

b)

artikli 3 kolmandas lõigus osutatud kooskõlastava liikmesriigi esitatud teabe kohaselt ületataks loa andmise korral artikli 1 lõikes 1 osutatud seemne maksimumkogust.

Punktis b kirjeldatud juhtumi korral, kui maksimumkogus võimaldab anda loa vaid osa taotluses märgitud koguse turule laskmiseks, võib asjaomane liikmesriik lubada tarnijal viia turule väiksema koguse.

Artikkel 3

Käesoleva otsuse kohaldamisel osutavad liikmesriigid üksteisele haldusalast abi.

Portugal tegutseb kooskõlastava liikmesriigina ning tagab, et käesoleva otsuse kohaselt liidus liikmesriikide poolt tarnitava seemne kogus ei ületa artikli 1 lõikes 1 osutatud seemne maksimumkogust.

Artiklis 2 nimetatud taotluse saanud liikmesriik annab kooskõlastavale liikmesriigile viivitamata teada taotletava koguse. Kooskõlastav liikmesriik teavitab kogusest teatanud liikmesriiki viivitamata võimalikust maksimumkoguse ületamisest taotluse rahuldamise korral.

Artikkel 4

Liikmesriigid teatavad kohe komisjonile ja teistele liikmesriikidele kogused, millele nad on käesoleva otsuse alusel andnud turustamisloa.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. veebruar 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66.

1

---

| 24.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/28 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/28

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

23. veebruar 2012,

millega sätestatakse loetelu olulistest otsustusetappidest, mis võimaldavad anda hinnangu programmi „Galileo” rakendamisele seoses maapealsete keskuste ja maajaamade rajamisega programmi arendus- ja kasutuselevõtuetapis

(2012/117/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 683/2008 Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Programmi „Galileo” finants- ja õigusraamistik on sätestatud määruses (EÜ) nr 683/2008. Vastavalt nimetatud määrusele on Euroopa Liit kogu programmide käigus loodud või arendatud materiaalse ja immateriaalse vara ning programmi „Galileo” raames loodud süsteemi (mis koosneb satelliitidest ja maajaamade ülemaailmsest võrgust) omanik. |
| --- | --- |

(1)

Programmi „Galileo” finants- ja õigusraamistik on sätestatud määruses (EÜ) nr 683/2008. Vastavalt nimetatud määrusele on Euroopa Liit kogu programmide käigus loodud või arendatud materiaalse ja immateriaalse vara ning programmi „Galileo” raames loodud süsteemi (mis koosneb satelliitidest ja maajaamade ülemaailmsest võrgust) omanik.

| (2) | Terviklik riskihaldus programmi „Galileo” rakendamise hindamiseks eeldab, et programmihaldur langetaks õigel ajal tähtsad otsused, mis mõjutavad oluliselt kulusid, ajakava, toimimist ja/või riske, ning toimiks tulevaste tähtsate otsuste tegemisel ja nende rakendamisel läbipaistvalt. Need otsused hõlmavad ka maapealsete infrastruktuuride rajamist arendus- ja valideerimisetapis ning programmi kasutuselevõtu etapis. |
| --- | --- |

(2)

Terviklik riskihaldus programmi „Galileo” rakendamise hindamiseks eeldab, et programmihaldur langetaks õigel ajal tähtsad otsused, mis mõjutavad oluliselt kulusid, ajakava, toimimist ja/või riske, ning toimiks tulevaste tähtsate otsuste tegemisel ja nende rakendamisel läbipaistvalt. Need otsused hõlmavad ka maapealsete infrastruktuuride rajamist arendus- ja valideerimisetapis ning programmi kasutuselevõtu etapis.

| (3) | „Galileo” süsteemiga seotud maapealsete jaamade ülemaailmsesse võrku kuulub kuus keskust ja üks jaam ning neli „kaugjaamade” rühma. |
| --- | --- |

(3)

„Galileo” süsteemiga seotud maapealsete jaamade ülemaailmsesse võrku kuulub kuus keskust ja üks jaam ning neli „kaugjaamade” rühma.

| (4) | Kuus keskust ja üks jaam hõlmavad järgmist: kaks keskust, mis on vastastikku asendatavad ning kontrollivad süsteemi üldist toimimist (edaspidi „juhtimiskeskused”); „Galileo” süsteemi turvakeskus vastavalt määruse (EÜ) nr 683/2008 artiklile 16, mis jälgib süsteemi ja teenuste turvalisust ning mis on teenuse järjepidevuse tagamiseks dubleeritud (edaspidi „„Galileo” turvakeskus”); teenuskeskus, mis on vahelüli süsteemi ning avatud teenuse, kommertsteenuse või ohutusteenuse kasutajate vahel (edaspidi „GNSSi teenuskeskus”); keskus, mis kontrollib otsingu- ja päästetegevuse teenuste toimimiseks vajalike andmete genereerimist ning on vahelüli süsteemi ja organisatsiooni Cospas-Sarsat vahel (edaspidi „otsingu- ja päästetegevuse teenuskeskus”); keskus, mis annab programmi haldajale käitajast sõltumatu hinnangu osutatavate teenuste kvaliteedi kohta ning edastab kasutajatele teavet aja ja asukoha kohta (edaspidi „„Galileo” kvaliteedikeskus”); jaam, mis võimaldab kontrollida orbiidil asuvate satelliitide signaalide kvaliteeti kohe pärast satelliidi orbiidile saatmist (edaspidi „orbiidil asuvate satelliitide kontrolljaam”). |
| --- | --- |

(4)

Kuus keskust ja üks jaam hõlmavad järgmist: kaks keskust, mis on vastastikku asendatavad ning kontrollivad süsteemi üldist toimimist (edaspidi „juhtimiskeskused”); „Galileo” süsteemi turvakeskus vastavalt määruse (EÜ) nr 683/2008 artiklile 16, mis jälgib süsteemi ja teenuste turvalisust ning mis on teenuse järjepidevuse tagamiseks dubleeritud (edaspidi „„Galileo” turvakeskus”); teenuskeskus, mis on vahelüli süsteemi ning avatud teenuse, kommertsteenuse või ohutusteenuse kasutajate vahel (edaspidi „GNSSi teenuskeskus”); keskus, mis kontrollib otsingu- ja päästetegevuse teenuste toimimiseks vajalike andmete genereerimist ning on vahelüli süsteemi ja organisatsiooni Cospas-Sarsat vahel (edaspidi „otsingu- ja päästetegevuse teenuskeskus”); keskus, mis annab programmi haldajale käitajast sõltumatu hinnangu osutatavate teenuste kvaliteedi kohta ning edastab kasutajatele teavet aja ja asukoha kohta (edaspidi „„Galileo” kvaliteedikeskus”); jaam, mis võimaldab kontrollida orbiidil asuvate satelliitide signaalide kvaliteeti kohe pärast satelliidi orbiidile saatmist (edaspidi „orbiidil asuvate satelliitide kontrolljaam”).

| (5) | Kõnealuste keskuste ja jaama asukoha valikul võetakse arvesse juba olemas olevaid rajatisi ja seadmeid, mis on kohandatud neile pandud ülesannete täitmiseks, ning kohustuslike turvanõuete, tehniliste ja eelarveliste tegutsemispiirangute ning iga liikmesriigi julgeolekualaste nõuete järgimist kõigi keskuste ja jaama poolt. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste keskuste ja jaama asukoha valikul võetakse arvesse juba olemas olevaid rajatisi ja seadmeid, mis on kohandatud neile pandud ülesannete täitmiseks, ning kohustuslike turvanõuete, tehniliste ja eelarveliste tegutsemispiirangute ning iga liikmesriigi julgeolekualaste nõuete järgimist kõigi keskuste ja jaama poolt.

| (6) | Neli kaugjaamade rühma on järgmised: kaugjuhtimise ja kaugmõõtmise jaamad, mis üleslüli ja allalüli kaudu tagavad side satelliitide ja kahe kontrollkeskuse vahel, (edaspidi „kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaamad”); „Galileo” seirejaamad, mis seoses teenuste osutamisega mõõdavad pseudokaugust ja koguvad satelliitide saadetud signaale, et kontrollida nende kvaliteeti (edaspidi „„Galileo” seirejaamad”); üleslaadimisjaamad, mis edastavad satelliitidele teenuste osutamiseks vajalikud andmed (edaspidi „üleslaadimisjaamad”); jaamad, mis tagavad otsingu- ja päästetegevuse teenuste osutamiseks vajalike andmete kogumise (edaspidi „otsingu- ja päästetegevuse jaamad”). |
| --- | --- |

(6)

Neli kaugjaamade rühma on järgmised: kaugjuhtimise ja kaugmõõtmise jaamad, mis üleslüli ja allalüli kaudu tagavad side satelliitide ja kahe kontrollkeskuse vahel, (edaspidi „kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaamad”); „Galileo” seirejaamad, mis seoses teenuste osutamisega mõõdavad pseudokaugust ja koguvad satelliitide saadetud signaale, et kontrollida nende kvaliteeti (edaspidi „„Galileo” seirejaamad”); üleslaadimisjaamad, mis edastavad satelliitidele teenuste osutamiseks vajalikud andmed (edaspidi „üleslaadimisjaamad”); jaamad, mis tagavad otsingu- ja päästetegevuse teenuste osutamiseks vajalike andmete kogumise (edaspidi „otsingu- ja päästetegevuse jaamad”).

| (7) | Kaugjaamade arvu ja asukoha valikul võetakse arvesse geograafilisi ja tehnilisi tingimusi, et tagada kogu planeedi optimaalne hõlvatus, juba olemasolevaid rajatisi ja seadmeid, mis on kohandatud jaamadele pandud ülesannete täitmiseks, ning iga jaama kohustuslike turvanõuete ja iga liikmesriigi julgeolekualaste nõuete täitmist. Kuna loodavate kaugjaamade arv ja asukoht võivad muutuda vastavalt programmide arengule ja vajadustele ning logistilistele või poliitilistele nõuetele, vajab see alles kokkuleppimist ning on antud vaid soovituslikul eesmärgil. |
| --- | --- |

(7)

Kaugjaamade arvu ja asukoha valikul võetakse arvesse geograafilisi ja tehnilisi tingimusi, et tagada kogu planeedi optimaalne hõlvatus, juba olemasolevaid rajatisi ja seadmeid, mis on kohandatud jaamadele pandud ülesannete täitmiseks, ning iga jaama kohustuslike turvanõuete ja iga liikmesriigi julgeolekualaste nõuete täitmist. Kuna loodavate kaugjaamade arv ja asukoht võivad muutuda vastavalt programmide arengule ja vajadustele ning logistilistele või poliitilistele nõuetele, vajab see alles kokkuleppimist ning on antud vaid soovituslikul eesmärgil.

| (8) | Seepärast on asjakohane määrata kindlaks olulised otsustusetapid, mis võimaldavad anda hinnangu „Galileo” programmiga seotud süsteemi maajaamade ülemaailmse võrgustiku osade väljaehitamisele. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast on asjakohane määrata kindlaks olulised otsustusetapid, mis võimaldavad anda hinnangu „Galileo” programmiga seotud süsteemi maajaamade ülemaailmse võrgustiku osade väljaehitamisele.

| (9) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 683/2008 artikli 19 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 683/2008 artikli 19 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Olulised otsustusetapid, mis võimaldavad anda hinnangu „Galileo” programmi rakendamisele seoses maapealsete keskuste ja maajaamade rajamisega programmi arendus- ja kasutuselevõtuetapis, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 683/2008 artikli 3 punktides b ja c, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 23. veebruar 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 196, 24.7.2008, lk 1.

1

---

LISA

Olulised otsustusetapid, mis võimaldavad anda hinnangu programmi „Galileo” rakendamisele seoses maapealsete keskuste ja maajaamade rajamisega programmi arendus- ja kasutuselevõtuetapis, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 683/2008 artikli 3 punktides b ja c.

| Kuupäev | Oluline otsustusetapp | Meetmed |
| --- | --- | --- |
| 2009–2016 | Maapealsete keskuste rajamine | |
| 2009–2014 | Kahe juhtimiskeskuse rajamine | Ühte juhtimiskeskust rajatakse etapiviisiliselt Oberpfaffenhoffenisse (Saksamaa). Keskuse rajamist alustati 2009. aastal ning see peaks valmima 2014. aastal. |
| | | Ühte juhtimiskeskust rajatakse etapiviisiliselt Fucinosse (Itaalia). Keskuse rajamist alustati 2009. aastal ning see peaks valmima 2014. aastal. |
| 2013–2015 | „Galileo” turvakeskuse rajamine | „Galileo” dubleeritud turvakeskuse rajamine toimub etapiviisiliselt nii Prantsusmaal kui ka Ühendkuningriigis. Keskuse rajamist on kavas alustada 2013. aastal ning see peaks valmima 2015. aastal. Keskuse rajamiseks peavad Prantsusmaa ja Ühendkuningriik sõlmima partnerluslepingu, millele tuleb alla kirjutada 2012. aastal. |
| 2011–2016 | GNSSi teenuskeskuse rajamine | GNSSi teenuskeskus rajatakse etapiviisiliselt Madridi (Hispaania). Keskuse rajamist alustati 2011. aastal ning see peaks valmima 2016. aastal. Keskuse rajamist käsitlevale partnerluslepingule Hispaaniaga kirjutati alla 17. märtsil 2011. |
| 2012–2014 | Otsingu- ja päästetegevuse teenuskeskuse rajamine | Otsingu- ja päästetegevuse teenuskeskus rajatakse etapiviisiliselt Toulouse’i (Prantsusmaa). Keskuse rajamist on kavas alustada 2012. aastal ning see peaks valmima 2014. aastal. Keskuse rajamiseks on kavas sõlmida partnerlusleping Prantsusmaaga. |
| 2013–2014 | „Galileo” kvaliteedikeskuse rajamine | „Galileo” kvaliteedikeskus on kavas rajada etapiviisiliselt ühes liikmesriigis, kuid täpne asukoht ei ole veel kindlaks määratud. Keskuse rajamist on kavas alustada 2013. aastal ning see peaks valmima 2014. aastal. Keskuse rajamiseks on kavas sõlmida partnerlusleping asjaomase liikmesriigiga. |
| 2010 | Orbiidil asuvate satelliitide kontrolljaama rajamine | Orbiidil asuvate satelliitide kontrolljaam rajati 2010. aastal Redu’sse (Belgia). Keskuse rajamine on lahutamatu osa lepingust, mille komisjon sõlmis organisatsiooniga Spaceopal 25. oktoobril 2010 ning mis käsitleb teenuste osutamist programmi „Galileo” kasutuselevõtuetapiga seotud ülesannete täitmiseks. |
| 2009–2014 | Maapealsete kaugjaamade rajamine | |
| 2010–2014 | Maapealsete kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaamade rajamine | Maapealsed kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaamad rajati 2010. aastal Kirunasse (Rootsi) ja 2011. aastal Kourousse (Prantsusmaa).
  2012.–2014. aastal on kavas rajada maapealsed kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaamad Tahitile (Prantsuse Polüneesia), Réunioni saarele (Prantsusmaa) ja Nouméasse (Uus-Kaledoonia).
  Maapealsete kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaamade rajamiseks sõlmis Euroopa Kosmoseagentuur lepingud teenuste osutajatega. |
| 2009–2014 | „Galileo” seirejaamade rajamine | 2009–2011 rajati „Galileo” seirejaamad Fucinosse (Itaalia), Svalbardi (Norra), Redu’sse (Belgia), Réunioni saarele (Prantsusmaa), Kourousse (Prantsusmaa), Nouméasse (Uus-Kaledoonia), Trolli (Norra) ja Papeetesse (Prantsuse Polüneesia).
  Aastatel 2012–2014 on kavas rajada „Galileo” seirejaamad Kirunasse (Rootsi), Jan Mayenisse (Norra), Assoori saartele (Portugal), Kanaari saartele (Hispaania), Madeirale (Portugal), Kergueleni saartele, Adélie maale, Saint-Pierre’i ja Miqueloni saartele, Wallisele, Ascensioni saarele, Diego Garcia atollile, Falklandi saartele.
  „Galileo” seirejaamade rajamiseks sõlmib Euroopa Kosmoseagentuur lepingud teenuste osutajatega. |
| 2009–2011 | Üleslaadimisjaamade rajamine | 2009.–2011. aastal rajati üleslaadimisjaamad Tahitile (Prantsuse Polüneesia), Kourousse (Prantsusmaa), Réunioni saarele (Prantsusmaa), Uus-Kaledooniasse ja Svalbardi (Norra).
  Üleslaadimisjaamade rajamiseks sõlmis Euroopa Kosmoseagentuur lepingud teenuste osutajatega. |
| 2012–2013 | Otsingu- ja päästetegevuse jaamade rajamine | 2012.–2013. aastal on kavas rajada otsingu- ja päästetegevuse jaamad Svalbardi (Norra), Toulouse’i (Prantsusmaa), Makariosesse (Küpros) ja Maspalomasesse (Hispaania).
  Otsingu- ja päästetegevuse jaamade rajamiseks Svalbardi ja Maspalomasesse sõlmib Euroopa Kosmoseagentuur lepingud teenuste osutajatega, Makariose jaama rajamiseks sõlmib komisjon Küprosega partnerluslepingu ja Toulouse’i jaama rajamiseks sõlmib komisjon lepingu teenuste osutajaga. |

Kuupäev

Oluline otsustusetapp

Meetmed

2009–2016

Maapealsete keskuste rajamine

2009–2014

Kahe juhtimiskeskuse rajamine

Ühte juhtimiskeskust rajatakse etapiviisiliselt Oberpfaffenhoffenisse (Saksamaa). Keskuse rajamist alustati 2009. aastal ning see peaks valmima 2014. aastal.

Ühte juhtimiskeskust rajatakse etapiviisiliselt Fucinosse (Itaalia). Keskuse rajamist alustati 2009. aastal ning see peaks valmima 2014. aastal.

2013–2015

„Galileo” turvakeskuse rajamine

„Galileo” dubleeritud turvakeskuse rajamine toimub etapiviisiliselt nii Prantsusmaal kui ka Ühendkuningriigis. Keskuse rajamist on kavas alustada 2013. aastal ning see peaks valmima 2015. aastal. Keskuse rajamiseks peavad Prantsusmaa ja Ühendkuningriik sõlmima partnerluslepingu, millele tuleb alla kirjutada 2012. aastal.

2011–2016

GNSSi teenuskeskuse rajamine

GNSSi teenuskeskus rajatakse etapiviisiliselt Madridi (Hispaania). Keskuse rajamist alustati 2011. aastal ning see peaks valmima 2016. aastal. Keskuse rajamist käsitlevale partnerluslepingule Hispaaniaga kirjutati alla 17. märtsil 2011.

2012–2014

Otsingu- ja päästetegevuse teenuskeskuse rajamine

Otsingu- ja päästetegevuse teenuskeskus rajatakse etapiviisiliselt Toulouse’i (Prantsusmaa). Keskuse rajamist on kavas alustada 2012. aastal ning see peaks valmima 2014. aastal. Keskuse rajamiseks on kavas sõlmida partnerlusleping Prantsusmaaga.

2013–2014

„Galileo” kvaliteedikeskuse rajamine

„Galileo” kvaliteedikeskus on kavas rajada etapiviisiliselt ühes liikmesriigis, kuid täpne asukoht ei ole veel kindlaks määratud. Keskuse rajamist on kavas alustada 2013. aastal ning see peaks valmima 2014. aastal. Keskuse rajamiseks on kavas sõlmida partnerlusleping asjaomase liikmesriigiga.

2010

Orbiidil asuvate satelliitide kontrolljaama rajamine

Orbiidil asuvate satelliitide kontrolljaam rajati 2010. aastal Redu’sse (Belgia). Keskuse rajamine on lahutamatu osa lepingust, mille komisjon sõlmis organisatsiooniga Spaceopal 25. oktoobril 2010 ning mis käsitleb teenuste osutamist programmi „Galileo” kasutuselevõtuetapiga seotud ülesannete täitmiseks.

2009–2014

Maapealsete kaugjaamade rajamine

2010–2014

Maapealsete kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaamade rajamine

Maapealsed kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaamad rajati 2010. aastal Kirunasse (Rootsi) ja 2011. aastal Kourousse (Prantsusmaa).

2012.–2014. aastal on kavas rajada maapealsed kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaamad Tahitile (Prantsuse Polüneesia), Réunioni saarele (Prantsusmaa) ja Nouméasse (Uus-Kaledoonia).

Maapealsete kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaamade rajamiseks sõlmis Euroopa Kosmoseagentuur lepingud teenuste osutajatega.

2009–2014

„Galileo” seirejaamade rajamine

2009–2011 rajati „Galileo” seirejaamad Fucinosse (Itaalia), Svalbardi (Norra), Redu’sse (Belgia), Réunioni saarele (Prantsusmaa), Kourousse (Prantsusmaa), Nouméasse (Uus-Kaledoonia), Trolli (Norra) ja Papeetesse (Prantsuse Polüneesia).

Aastatel 2012–2014 on kavas rajada „Galileo” seirejaamad Kirunasse (Rootsi), Jan Mayenisse (Norra), Assoori saartele (Portugal), Kanaari saartele (Hispaania), Madeirale (Portugal), Kergueleni saartele, Adélie maale, Saint-Pierre’i ja Miqueloni saartele, Wallisele, Ascensioni saarele, Diego Garcia atollile, Falklandi saartele.

„Galileo” seirejaamade rajamiseks sõlmib Euroopa Kosmoseagentuur lepingud teenuste osutajatega.

2009–2011

Üleslaadimisjaamade rajamine

2009.–2011. aastal rajati üleslaadimisjaamad Tahitile (Prantsuse Polüneesia), Kourousse (Prantsusmaa), Réunioni saarele (Prantsusmaa), Uus-Kaledooniasse ja Svalbardi (Norra).

Üleslaadimisjaamade rajamiseks sõlmis Euroopa Kosmoseagentuur lepingud teenuste osutajatega.

2012–2013

Otsingu- ja päästetegevuse jaamade rajamine

2012.–2013. aastal on kavas rajada otsingu- ja päästetegevuse jaamad Svalbardi (Norra), Toulouse’i (Prantsusmaa), Makariosesse (Küpros) ja Maspalomasesse (Hispaania).

Otsingu- ja päästetegevuse jaamade rajamiseks Svalbardi ja Maspalomasesse sõlmib Euroopa Kosmoseagentuur lepingud teenuste osutajatega, Makariose jaama rajamiseks sõlmib komisjon Küprosega partnerluslepingu ja Toulouse’i jaama rajamiseks sõlmib komisjon lepingu teenuste osutajaga.

---

Parandused

| 24.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 52/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 52/32

---

Komisjoni 27. septembri 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1006/2011 (millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 282, 28. oktoober 2011
  )

Leheküljel 80 CN-koodi 0407 21 00 real teises veerus

jäetakse välja viide joonealusele märkusele 2.

Leheküljel 105 CN-koodi 1001 11 00 real kolmandas veerus

jäetakse välja viide joonealusele märkusele 1.

Leheküljel 105 CN-koodi 1001 91 00 real kolmandas veerus

jäetakse välja viited joonealustele märkustele 1 ja 2.

Leheküljel 260 CN-koodi 3302 10 29 real kolmandas veerus

asendatakse

„9 + EA (1)”

järgmisega:

„9 + EA (2)”.

Leheküljel 260 joonealune märkus (1)

asendatakse

| „(1) | Vt lisa 1.” |
| --- | --- |

„(1)

Vt lisa 1.”

järgmisega:

| „(1) | Ühepoolse tollimaksu määr: 2,3.” |
| --- | --- |

„(1)

Ühepoolse tollimaksu määr: 2,3.”

Leheküljel 260 lisatakse joonealune märkus (2)

2

| „(2) | Vt lisa 1.” |
| --- | --- |

„(2)

Vt lisa 1.”

Leheküljel 883 7. lisas järjekorranumbri 75 teises veerus

jäetakse välja koodid 1001 11 00 ja 1001 91 90.

---