# Uradni list L 36/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.036.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 36 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 559. februar 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.036.slv

Uradni list

Evropske unije

L 36

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 559. februar 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 102/2012 z dne 27. januarja 2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ukrajine, kakor je bila razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka, Moldavije in Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz teh držav ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 in o zaključku pregleda zaradi izteka ukrepa glede uvoza jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Južne Afrike v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 103/2012 z dne 7. februarja 2012 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 17 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 104/2012 z dne 7. februarja 2012 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 19 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 105/2012 z dne 7. februarja 2012 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 21 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 106/2012 z dne 7. februarja 2012 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 23 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 107/2012 z dne 8. februarja 2012 o spremembi Priloge k Uredbi (EU) št. 37/2010 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora v zvezi s snovjo oktenidin dihidroklorid (
  1
  ) | 25 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 108/2012 z dne 8. februarja 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 27 |
| | | SKLEPI |
| | | 2012/72/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 7. februarja 2012 o finančnem prispevku Unije za nujne ukrepe za boj proti vezikularni bolezni prašičev v Italiji in klasični prašičji kugi v Litvi leta 2011
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 577) | 29 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | 2012/73/EU |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 6. februarja 2012 o smernicah za varstvo podatkov pri sistemu zgodnjega obveščanja in odzivanja (sistem EWRS)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 568)

   (
  1
  ) | 31 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 102/2012 z dne 27. januarja 2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ukrajine, kakor je bila razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka, Moldavije in Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz teh držav ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 in o zaključku pregleda zaradi izteka ukrepa glede uvoza jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Južne Afrike v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 103/2012 z dne 7. februarja 2012 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

17

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 104/2012 z dne 7. februarja 2012 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

19

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 105/2012 z dne 7. februarja 2012 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

21

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 106/2012 z dne 7. februarja 2012 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

23

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 107/2012 z dne 8. februarja 2012 o spremembi Priloge k Uredbi (EU) št. 37/2010 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora v zvezi s snovjo oktenidin dihidroklorid (
  1
  )

1

25

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 108/2012 z dne 8. februarja 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

27

SKLEPI

2012/72/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 7. februarja 2012 o finančnem prispevku Unije za nujne ukrepe za boj proti vezikularni bolezni prašičev v Italiji in klasični prašičji kugi v Litvi leta 2011
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 577)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 577)

29

PRIPOROČILA

2012/73/EU

*

Priporočilo Komisije z dne 6. februarja 2012 o smernicah za varstvo podatkov pri sistemu zgodnjega obveščanja in odzivanja (sistem EWRS)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 568)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 568)

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 9.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 36/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 36/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 102/2012

z dne 27. januarja 2012

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ukrajine, kakor je bila razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka, Moldavije in Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz teh držav ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 in o zaključku pregleda zaradi izteka ukrepa glede uvoza jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Južne Afrike v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9(2) in 9(4) ter člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1796/1999 (2) („prvotna uredba“) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz jeklenih vrvi in kablov („JŽV“) s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Indije, Južne Afrike in Ukrajine. Ti ukrepi se v nadaljnjem besedilu imenujejo „prvotni ukrepi“, preiskava, ki je privedla do ukrepov, uvedenih s prvotno uredbo, pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „prvotna preiskava“. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1796/1999 (2) („prvotna uredba“) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz jeklenih vrvi in kablov („JŽV“) s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Indije, Južne Afrike in Ukrajine. Ti ukrepi se v nadaljnjem besedilu imenujejo „prvotni ukrepi“, preiskava, ki je privedla do ukrepov, uvedenih s prvotno uredbo, pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „prvotna preiskava“.

| (2) | Svet je leta 2001 z Uredbo (ES) št. 1601/2001 (3) uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini od 9,7 % do 50,7 % na uvoz nekaterih železnih ali jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ruske federacije. Enaka stopnja dajatev je bila uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 1279/2007 (4) po delnem vmesnem pregledu in pregledu zaradi izteka ukrepa. Svet je aprila 2004 po preiskavi o izogibanju protidampinškim ukrepom, uvedenim na JŽV s poreklom iz Ukrajine in poslane prek Moldavije, z Uredbo (ES) št. 760/2004 (5) razširil prvotne ukrepe na uvoz JŽV, poslanih iz Moldavije. Prav tako je Svet oktobra 2004 z Uredbo (ES) št. 1886/2004 (6) razširil prvotne ukrepe proti LRK na uvoz JŽV, poslanih iz Maroka. |
| --- | --- |

(2)

Svet je leta 2001 z Uredbo (ES) št. 1601/2001 (3) uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini od 9,7 % do 50,7 % na uvoz nekaterih železnih ali jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ruske federacije. Enaka stopnja dajatev je bila uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 1279/2007 (4) po delnem vmesnem pregledu in pregledu zaradi izteka ukrepa. Svet je aprila 2004 po preiskavi o izogibanju protidampinškim ukrepom, uvedenim na JŽV s poreklom iz Ukrajine in poslane prek Moldavije, z Uredbo (ES) št. 760/2004 (5) razširil prvotne ukrepe na uvoz JŽV, poslanih iz Moldavije. Prav tako je Svet oktobra 2004 z Uredbo (ES) št. 1886/2004 (6) razširil prvotne ukrepe proti LRK na uvoz JŽV, poslanih iz Maroka.

| (3) | Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 1858/2005 (7) ohranil prvotne ukrepe v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Ti ukrepi se v nadaljnjem besedilu imenujejo „veljavni ukrepi“, preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „zadnja preiskava“. Svet je maja 2010 po preiskavi o izogibanju protidampinškim ukrepom za JŽV s poreklom iz Kitajske, poslane prek Republike Koreje, z Izvedbeno uredbo (EU) št. 400/2010 (8) razširil prvotne ukrepe na uvoz JŽV, poslanih iz Republike Koreje. |
| --- | --- |

(3)

Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 1858/2005 (7) ohranil prvotne ukrepe v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Ti ukrepi se v nadaljnjem besedilu imenujejo „veljavni ukrepi“, preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „zadnja preiskava“. Svet je maja 2010 po preiskavi o izogibanju protidampinškim ukrepom za JŽV s poreklom iz Kitajske, poslane prek Republike Koreje, z Izvedbeno uredbo (EU) št. 400/2010 (8) razširil prvotne ukrepe na uvoz JŽV, poslanih iz Republike Koreje.

2.   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (4) | Komisija je 13. novembra 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, napovedala začetek pregleda zaradi izteka („obvestilo o začetku“) (9) protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz JŽV s poreklom iz LRK, Južne Afrike in Ukrajine v skladu členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 13. novembra 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, napovedala začetek pregleda zaradi izteka („obvestilo o začetku“) (9) protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz JŽV s poreklom iz LRK, Južne Afrike in Ukrajine v skladu členom 11(2) osnovne uredbe.

| (5) | Pregled se je začel po utemeljenem zahtevku, ki ga je vložil povezovalni odbor industrije žičnatih vrvi Evropske unije (EWRIS) („vložnik“) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo bistven delež, v tem primeru več kot 60 %, celotne proizvodnje JŽV v Uniji. Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Unije („IU“) verjetno nadaljevala ali ponovila. |
| --- | --- |

(5)

Pregled se je začel po utemeljenem zahtevku, ki ga je vložil povezovalni odbor industrije žičnatih vrvi Evropske unije (EWRIS) („vložnik“) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo bistven delež, v tem primeru več kot 60 %, celotne proizvodnje JŽV v Uniji. Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Unije („IU“) verjetno nadaljevala ali ponovila.

| (6) | Ker ni bilo dokazov glede uvoza s poreklom iz Indije, vložnik ni zahteval začetka pregleda zaradi izteka ukrepa glede uvoza s poreklom iz Indije. Zato so se ukrepi, ki so veljali za uvoz s poreklom iz Indije, 17. novembra 2010 iztekli (10). |
| --- | --- |

(6)

Ker ni bilo dokazov glede uvoza s poreklom iz Indije, vložnik ni zahteval začetka pregleda zaradi izteka ukrepa glede uvoza s poreklom iz Indije. Zato so se ukrepi, ki so veljali za uvoz s poreklom iz Indije, 17. novembra 2010 iztekli (10).

3.   Preiskava

| (7) | Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva in njihova združenja, predstavnike držav izvoznic, vložnika in proizvajalce Unije, navedene v zahtevku za začetek pregleda. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva in njihova združenja, predstavnike držav izvoznic, vložnika in proizvajalce Unije, navedene v zahtevku za začetek pregleda. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (8) | Glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK, proizvajalcev Unije in uvoznikov, vključenih v preiskavo, je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, da se v dveh tednih po začetku postopka javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(8)

Glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK, proizvajalcev Unije in uvoznikov, vključenih v preiskavo, je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, da se v dveh tednih po začetku postopka javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.

| (9) | Ker je informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, predložil le en proizvajalec izvoznik v LRK, ki je izrazil tudi pripravljenost za nadaljnje sodelovanje s Komisijo, je bilo odločeno, da se vzorčenje v primeru proizvajalcev izvoznikov v LRK ne uporabi in se navedenemu proizvajalcu pošlje vprašalnik. |
| --- | --- |

(9)

Ker je informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, predložil le en proizvajalec izvoznik v LRK, ki je izrazil tudi pripravljenost za nadaljnje sodelovanje s Komisijo, je bilo odločeno, da se vzorčenje v primeru proizvajalcev izvoznikov v LRK ne uporabi in se navedenemu proizvajalcu pošlje vprašalnik.

| (10) | Dvajset proizvajalcev/skupin proizvajalcev Unije je predložilo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, in izrazilo pripravljenost za sodelovanje s Komisijo. Na podlagi informacij, ki so jih predložili proizvajalci/skupine proizvajalcev Unije, je Komisija izbrala vzorec treh proizvajalcev/skupin proizvajalcev, za katere je bilo ugotovljeno, da predstavljajo industrijo Unije glede obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(10)

Dvajset proizvajalcev/skupin proizvajalcev Unije je predložilo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, in izrazilo pripravljenost za sodelovanje s Komisijo. Na podlagi informacij, ki so jih predložili proizvajalci/skupine proizvajalcev Unije, je Komisija izbrala vzorec treh proizvajalcev/skupin proizvajalcev, za katere je bilo ugotovljeno, da predstavljajo industrijo Unije glede obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v Uniji.

| (11) | Osem uvoznikov je predložilo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, in izrazilo pripravljenost za sodelovanje s Komisijo. Ker pa sta zadevni izdelek dejansko uvažala samo dva uvoznika, se je Komisija odločila, da ne uporabi vzorčenja in je navedenima uvoznikoma poslala vprašalnik. |
| --- | --- |

(11)

Osem uvoznikov je predložilo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, in izrazilo pripravljenost za sodelovanje s Komisijo. Ker pa sta zadevni izdelek dejansko uvažala samo dva uvoznika, se je Komisija odločila, da ne uporabi vzorčenja in je navedenima uvoznikoma poslala vprašalnik.

| (12) | Vprašalniki so bili zato poslani trem vzorčenim proizvajalcem/skupinam proizvajalcev Unije, dvema uvoznikoma in vsem znanim proizvajalcem izvoznikom v treh zadevnih državah. |
| --- | --- |

(12)

Vprašalniki so bili zato poslani trem vzorčenim proizvajalcem/skupinam proizvajalcev Unije, dvema uvoznikoma in vsem znanim proizvajalcem izvoznikom v treh zadevnih državah.

| (13) | Vendar proizvajalec izvoznik v LRK, ki je izpolnil obrazec za vzorčenje, ni izpolnil vprašalnika. Zato se šteje, da v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik v LRK. |
| --- | --- |

(13)

Vendar proizvajalec izvoznik v LRK, ki je izpolnil obrazec za vzorčenje, ni izpolnil vprašalnika. Zato se šteje, da v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik v LRK.

| (14) | En proizvajalec izvoznik iz Ukrajine ob začetku preiskave ni predložil celotne dokumentacije. Proizvajalec kljub pozivu ni izpolnil vprašalnika. Zato se šteje, da v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik v Ukrajini. |
| --- | --- |

(14)

En proizvajalec izvoznik iz Ukrajine ob začetku preiskave ni predložil celotne dokumentacije. Proizvajalec kljub pozivu ni izpolnil vprašalnika. Zato se šteje, da v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik v Ukrajini.

| (15) | En proizvajalec izvoznik iz Južne Afrike je izpolnil vprašalnik. |
| --- | --- |

(15)

En proizvajalec izvoznik iz Južne Afrike je izpolnil vprašalnik.

| (16) | Izpolnjene vprašalnike so poslali tudi trije vzorčeni proizvajalci/skupine proizvajalcev Unije, dva uvoznika in en uporabnik. |
| --- | --- |

(16)

Izpolnjene vprašalnike so poslali tudi trije vzorčeni proizvajalci/skupine proizvajalcev Unije, dva uvoznika in en uporabnik.

| (17) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, posledične škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci Unije:






  — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Nemčija, |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, posledične škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci Unije:

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Nemčija,

| — | BRIDON Group, sestavljena iz dveh družb: Bridon International Ltd. Velika Britanija in BRIDON International GmbH, Nemčija, |
| --- | --- |

—

BRIDON Group, sestavljena iz dveh družb: Bridon International Ltd. Velika Britanija in BRIDON International GmbH, Nemčija,

| — | REDAELLI Tecna Spa, Italija; |
| --- | --- |

—

REDAELLI Tecna Spa, Italija;

| (b) | proizvajalec izvoznik v Južni Afriki:






  — | SCAW South Africa Ltd., Južna Afrika; |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalec izvoznik v Južni Afriki:

—

SCAW South Africa Ltd., Južna Afrika;

| (c) | uvoznika:






  — | HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Nemčija, |
| --- | --- | --- |

(c)

uvoznika:

—

HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Nemčija,

| — | SENTECH International, Francija; |
| --- | --- |

—

SENTECH International, Francija;

| (d) | uporabnik:






  — | ASCENSORES ORONA S coop, Španija. |
| --- | --- | --- |

(d)

uporabnik:

—

ASCENSORES ORONA S coop, Španija.

| (18) | Preiskava glede nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. oktobra 2009 do 30. septembra 2010 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Preučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca OPP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(18)

Preiskava glede nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. oktobra 2009 do 30. septembra 2010 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Preučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca OPP („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (19) | Zadevni izdelek je isti kot v prvotni in zadnji preiskavi, ki je privedla do uvedbe trenutno veljavnih ukrepov, tj. jeklene vrvi in kabli, vključno zaprti, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm (ki se v industrijski terminologiji pogosto navajajo kot JŽV), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98 („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(19)

Zadevni izdelek je isti kot v prvotni in zadnji preiskavi, ki je privedla do uvedbe trenutno veljavnih ukrepov, tj. jeklene vrvi in kabli, vključno zaprti, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm (ki se v industrijski terminologiji pogosto navajajo kot JŽV), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98 („zadevni izdelek“).

2.   Podobni izdelek

| (20) | Ta preiskava v zvezi s pregledom je potrdila, da imajo, kot je bilo ugotovljeno v prvotni in zadnji preiskavi, JŽV, proizvedeni v LRK in Ukrajini ter izvoženi v Unijo, JŽV, proizvedeni in prodani na domačem trgu Južne Afrike in izvoženi v Unijo, JŽV, proizvedeni in prodani na domačem trgu primerljive države Turčije, in JŽV, ki jih proizvajajo in prodajajo v Uniji proizvajalci Unije, iste osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter končne uporabe in se zato štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Ta preiskava v zvezi s pregledom je potrdila, da imajo, kot je bilo ugotovljeno v prvotni in zadnji preiskavi, JŽV, proizvedeni v LRK in Ukrajini ter izvoženi v Unijo, JŽV, proizvedeni in prodani na domačem trgu Južne Afrike in izvoženi v Unijo, JŽV, proizvedeni in prodani na domačem trgu primerljive države Turčije, in JŽV, ki jih proizvajajo in prodajajo v Uniji proizvajalci Unije, iste osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter končne uporabe in se zato štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

| (21) | Uvoznik je navedel argument, ki ga je v zadnji preiskavi navedlo tudi Evropsko združenje uvoznikov žičnatih vrvi („EWRIA“). Trdil je, da se zadevni izdelek in izdelek, proizveden in prodan v Uniji, bistveno razlikujeta in da je treba razlikovati med vrvmi za splošno rabo in vrvmi za posebne namene. Ti argumenti so bili podrobno obravnavani v prvotni in zadnji uredbi, s katerima so bili uvedeni začasni in dokončni ukrepi na uvoz zadevnega izdelka. Prav tako je Splošno sodišče v zadevi T-369/08 EWRIA proti Evropski komisiji odločilo, da Komisija v preiskavah na podlagi razpoložljivih dokazov ni naredila očitne napake pri presoji, ali gre za vrvi za splošno rabo ali vrvi za posebne namene (11). |
| --- | --- |

(21)

Uvoznik je navedel argument, ki ga je v zadnji preiskavi navedlo tudi Evropsko združenje uvoznikov žičnatih vrvi („EWRIA“). Trdil je, da se zadevni izdelek in izdelek, proizveden in prodan v Uniji, bistveno razlikujeta in da je treba razlikovati med vrvmi za splošno rabo in vrvmi za posebne namene. Ti argumenti so bili podrobno obravnavani v prvotni in zadnji uredbi, s katerima so bili uvedeni začasni in dokončni ukrepi na uvoz zadevnega izdelka. Prav tako je Splošno sodišče v zadevi T-369/08 EWRIA proti Evropski komisiji odločilo, da Komisija v preiskavah na podlagi razpoložljivih dokazov ni naredila očitne napake pri presoji, ali gre za vrvi za splošno rabo ali vrvi za posebne namene (11).

| (22) | Ker uvoznik ni predložil novih elementov, ki bi pokazali, da se je osnova, na kateri temeljijo prvotne ugotovitve, spremenila, se potrdijo sklepi iz zadnjih uredb. |
| --- | --- |

(22)

Ker uvoznik ni predložil novih elementov, ki bi pokazali, da se je osnova, na kateri temeljijo prvotne ugotovitve, spremenila, se potrdijo sklepi iz zadnjih uredb.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVNEGA POJAVA DAMPINGA

| (23) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval ali ponovil zaradi morebitnega izteka veljavnih ukrepov. |
| --- | --- |

(23)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval ali ponovil zaradi morebitnega izteka veljavnih ukrepov.

1.   Uvodne opombe

| (24) | Nobeden od proizvajalcev izvoznikov v LRK in Ukrajini ni sodeloval v celoti. Javila sta se proizvajalec izvoznik iz Ukrajine in proizvajalec izvoznik iz LRK, katerima je bil poslan vprašalnik, namenjen za proizvajalce izvoznike. Izpolnjeni vprašalniki so se šteli za pomanjkljive in neskladne, prav tako ni bilo mogoče opraviti preveritvenih obiskov v prostorih njihovih družb. Zadevne družbe so bile ustrezno pisno obveščene, da bi bilo v teh okoliščinah treba uporabiti razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. V Južni Afriki je edini znani proizvajalec izvoznik predložil informacije o svojem izvozu v Unijo v OPP, ki je v istem obdobju predstavljal celoten izvoz Južne Afrike v Unijo. |
| --- | --- |

(24)

Nobeden od proizvajalcev izvoznikov v LRK in Ukrajini ni sodeloval v celoti. Javila sta se proizvajalec izvoznik iz Ukrajine in proizvajalec izvoznik iz LRK, katerima je bil poslan vprašalnik, namenjen za proizvajalce izvoznike. Izpolnjeni vprašalniki so se šteli za pomanjkljive in neskladne, prav tako ni bilo mogoče opraviti preveritvenih obiskov v prostorih njihovih družb. Zadevne družbe so bile ustrezno pisno obveščene, da bi bilo v teh okoliščinah treba uporabiti razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. V Južni Afriki je edini znani proizvajalec izvoznik predložil informacije o svojem izvozu v Unijo v OPP, ki je v istem obdobju predstavljal celoten izvoz Južne Afrike v Unijo.

| (25) | Po Eurostatovih podatkih je v OPP celoten obseg uvoza JŽV iz LRK, Južne Afrike in Ukrajine znašal 4 833 ton, kar predstavlja 2,4 % tržnega deleža Unije. Med zadnjo preiskavo je celoten uvoz zadevnih držav znašal 3 915 ton, kar predstavlja 2,2 % tržnega deleža Unije. |
| --- | --- |

(25)

Po Eurostatovih podatkih je v OPP celoten obseg uvoza JŽV iz LRK, Južne Afrike in Ukrajine znašal 4 833 ton, kar predstavlja 2,4 % tržnega deleža Unije. Med zadnjo preiskavo je celoten uvoz zadevnih držav znašal 3 915 ton, kar predstavlja 2,2 % tržnega deleža Unije.

2.   Damping uvoza v OPP

| (26) | V skladu s členom 11(9) osnovne uredbe se je, kadar se okoliščine niso spremenile ali kadar so bile informacije na voljo, uporabljala enaka metodologija kot v prvotni preiskavi. V primeru nesodelovanja, kot je bilo na primer v primeru LRK in Ukrajine, so se uporabljala razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

V skladu s členom 11(9) osnovne uredbe se je, kadar se okoliščine niso spremenile ali kadar so bile informacije na voljo, uporabljala enaka metodologija kot v prvotni preiskavi. V primeru nesodelovanja, kot je bilo na primer v primeru LRK in Ukrajine, so se uporabljala razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

2.1   LRK

| (27) | Po Eurostatovih podatkih je v OPP celoten obseg uvoza JŽV iz LRK znašal 4 530 ton, kar predstavlja 2,2 % tržnega deleža Unije. |
| --- | --- |

(27)

Po Eurostatovih podatkih je v OPP celoten obseg uvoza JŽV iz LRK znašal 4 530 ton, kar predstavlja 2,2 % tržnega deleža Unije.

2.1.1   Primerljiva država

| (28) | Ker je gospodarstvo LRK v tranziciji, je morala normalna vrednost temeljiti na informacijah iz ustrezne tretje države s tržnim gospodarstvom v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Ker je gospodarstvo LRK v tranziciji, je morala normalna vrednost temeljiti na informacijah iz ustrezne tretje države s tržnim gospodarstvom v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

| (29) | V zadnji preiskavi je bila Turčija uporabljena kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti. Za sedanjo preiskavo je vložnik predlagal, da se ponovno uporabi Turčijo. Izbiri primerljive države ni ugovarjal nihče. |
| --- | --- |

(29)

V zadnji preiskavi je bila Turčija uporabljena kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti. Za sedanjo preiskavo je vložnik predlagal, da se ponovno uporabi Turčijo. Izbiri primerljive države ni ugovarjal nihče.

| (30) | Preiskava je pokazala, da ima Turčija konkurenčen trg za JŽV s tremi domačimi proizvajalci, ki oskrbujeta okoli 53 % trga in konkurirata z uvozom iz drugih tretjih držav. Dajatev na uvoz zadevnega izdelka v Turčijo ni, prav tako za uvoz JŽV v Turčijo ni drugih omejitev. Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, je bil izdelek, proizveden in prodan na turškem domačem trgu, podoben izdelku, ki ga je kitajski proizvajalec izvoznik izvozil v Unijo. |
| --- | --- |

(30)

Preiskava je pokazala, da ima Turčija konkurenčen trg za JŽV s tremi domačimi proizvajalci, ki oskrbujeta okoli 53 % trga in konkurirata z uvozom iz drugih tretjih držav. Dajatev na uvoz zadevnega izdelka v Turčijo ni, prav tako za uvoz JŽV v Turčijo ni drugih omejitev. Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, je bil izdelek, proizveden in prodan na turškem domačem trgu, podoben izdelku, ki ga je kitajski proizvajalec izvoznik izvozil v Unijo.

| (31) | Zato se sklene, da je Turčija ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Zato se sklene, da je Turčija ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

2.1.2   Normalna vrednost

| (32) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi informacij, prejetih od sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi, tj. na podlagi cene, ki so jo plačevale ali jo plačujejo nepovezane stranke na domačem trgu Turčije. Informacije, ki jih je zagotovil proizvajalec, so bile analizirane in ugotovljeno je bilo, da je ta prodaja potekala v običajnem poteku trgovine in je reprezentativna. |
| --- | --- |

(32)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi informacij, prejetih od sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi, tj. na podlagi cene, ki so jo plačevale ali jo plačujejo nepovezane stranke na domačem trgu Turčije. Informacije, ki jih je zagotovil proizvajalec, so bile analizirane in ugotovljeno je bilo, da je ta prodaja potekala v običajnem poteku trgovine in je reprezentativna.

| (33) | Posledično je bila normalna vrednost določena kot tehtano povprečje domače prodajne cene za nepovezane stranke, ki jo je zaračunaval sodelujoči proizvajalec v Turčiji. |
| --- | --- |

(33)

Posledično je bila normalna vrednost določena kot tehtano povprečje domače prodajne cene za nepovezane stranke, ki jo je zaračunaval sodelujoči proizvajalec v Turčiji.

2.1.3   Izvozna cena

| (34) | Ker kitajski proizvajalci niso sodelovali, je bila izvozna cena v skladu s členom 18 osnovne uredbe določena na podlagi javno razpoložljivih informacij. Ugotovljeno je bilo, da so za izračun stopnje dampinga ustreznejše informacije, zbrane na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe, kot Eurostatovi podatki, saj zadevne oznake KN zajemajo večji obseg izdelkov kot je zadevni izdelek, opredeljen v uvodni izjavi 19. |
| --- | --- |

(34)

Ker kitajski proizvajalci niso sodelovali, je bila izvozna cena v skladu s členom 18 osnovne uredbe določena na podlagi javno razpoložljivih informacij. Ugotovljeno je bilo, da so za izračun stopnje dampinga ustreznejše informacije, zbrane na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe, kot Eurostatovi podatki, saj zadevne oznake KN zajemajo večji obseg izdelkov kot je zadevni izdelek, opredeljen v uvodni izjavi 19.

2.1.4   Primerjava

| (35) | Za pošteno primerjavo na podlagi franko tovarna in na isti ravni trgovine med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile narejene ustrezne prilagoditve za razlike, za katere je bilo ugotovljeno, da vplivajo na primerljivost cene. Te prilagoditve so bile narejene glede na prevozne stroške in stroške zavarovanja v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Za pošteno primerjavo na podlagi franko tovarna in na isti ravni trgovine med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile narejene ustrezne prilagoditve za razlike, za katere je bilo ugotovljeno, da vplivajo na primerljivost cene. Te prilagoditve so bile narejene glede na prevozne stroške in stroške zavarovanja v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.

2.1.5   Stopnja dampinga

| (36) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno v Unijo. Ta primerjava je pokazala znaten damping v višini okoli 38 %. |
| --- | --- |

(36)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno v Unijo. Ta primerjava je pokazala znaten damping v višini okoli 38 %.

2.2   Južna Afrika

| (37) | V skladu z Eurostatovimi podatki je v OPP celoten obseg uvoza JŽV iz Južne Afrike znašal 281 ton, kar predstavlja 0,1 % tržnega deleža Unije, tj. na stopnji de minimis. Edini znani proizvajalec izvoznik je predstavljal 100 % tega uvoza. |
| --- | --- |

(37)

V skladu z Eurostatovimi podatki je v OPP celoten obseg uvoza JŽV iz Južne Afrike znašal 281 ton, kar predstavlja 0,1 % tržnega deleža Unije, tj. na stopnji de minimis. Edini znani proizvajalec izvoznik je predstavljal 100 % tega uvoza.

2.2.1   Normalna vrednost

| (38) | Normalna vrednost je bila v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe določena na podlagi cene, ki so jo dejansko plačevale ali jo plačujejo nepovezane stranke na domačem trgu Južne Afrike, saj je bila ta prodaja narejena v običajnem poteku trgovine in se je štela za reprezentativno. |
| --- | --- |

(38)

Normalna vrednost je bila v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe določena na podlagi cene, ki so jo dejansko plačevale ali jo plačujejo nepovezane stranke na domačem trgu Južne Afrike, saj je bila ta prodaja narejena v običajnem poteku trgovine in se je štela za reprezentativno.

2.2.2   Izvozna cena

| (39) | Ker je bil ves izvoz zadevnega izdelka izveden neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(39)

Ker je bil ves izvoz zadevnega izdelka izveden neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.

2.2.3   Primerjava

| (40) | Za pošteno primerjavo na isti ravni trgovanja na podlagi franko tovarna med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile narejene ustrezne prilagoditve za razlike, za katere se je trdilo in dokazovalo, da naj bi vplivale na primerljivost cen. Te prilagoditve so bile narejene glede na prevozne stroške, stroške zavarovanja in stroške kredita v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Za pošteno primerjavo na isti ravni trgovanja na podlagi franko tovarna med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile narejene ustrezne prilagoditve za razlike, za katere se je trdilo in dokazovalo, da naj bi vplivale na primerljivost cen. Te prilagoditve so bile narejene glede na prevozne stroške, stroške zavarovanja in stroške kredita v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.

2.2.4   Stopnja dampinga

| (41) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno za Unijo za posamezno vrsto izdelka. Ta primerjava je pokazala obstoj dampinga okoli 17 %, ki je nižji od 38,6-odstotne stopnje dampinga iz prvotne preiskave. |
| --- | --- |

(41)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno za Unijo za posamezno vrsto izdelka. Ta primerjava je pokazala obstoj dampinga okoli 17 %, ki je nižji od 38,6-odstotne stopnje dampinga iz prvotne preiskave.

2.3   Ukrajina

| (42) | V skladu z Eurostatovimi podatki je v OPP celoten obseg uvoza JŽV iz Ukrajine znašal 22 ton, kar predstavlja manj kot 0,1 % tržnega deleža Unije, tj. tržni delež de minimis. |
| --- | --- |

(42)

V skladu z Eurostatovimi podatki je v OPP celoten obseg uvoza JŽV iz Ukrajine znašal 22 ton, kar predstavlja manj kot 0,1 % tržnega deleža Unije, tj. tržni delež de minimis.

2.3.1   Normalna vrednost

| (43) | Normalna vrednost je bila v skladu s členom 18 osnovne uredbe določena na podlagi informacij iz vložnikovega zahtevka za pregled, ki ustrezajo ceni, ki so jo plačevale ali jo plačujejo nepovezane stranke na domačem trgu Ukrajine. |
| --- | --- |

(43)

Normalna vrednost je bila v skladu s členom 18 osnovne uredbe določena na podlagi informacij iz vložnikovega zahtevka za pregled, ki ustrezajo ceni, ki so jo plačevale ali jo plačujejo nepovezane stranke na domačem trgu Ukrajine.

2.3.2   Izvozna cena

| (44) | Ker ukrajinski proizvajalci niso sodelovali, je bila izvozna cena v skladu s členom 18 osnovne uredbe določena na podlagi javno razpoložljivih informacij. Ugotovljeno je bilo, da so informacije, zbrane na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe, najustreznejše za izračun stopnje dampinga, saj točno zajemajo zadevni izdelek iz uvodne izjave 19. |
| --- | --- |

(44)

Ker ukrajinski proizvajalci niso sodelovali, je bila izvozna cena v skladu s členom 18 osnovne uredbe določena na podlagi javno razpoložljivih informacij. Ugotovljeno je bilo, da so informacije, zbrane na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe, najustreznejše za izračun stopnje dampinga, saj točno zajemajo zadevni izdelek iz uvodne izjave 19.

2.3.3   Primerjava

| (45) | Za zagotovitev poštene primerjave je bila izvozna cena v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe prilagojena za stroške čezmorskega prevoza in zavarovanja v vložnikovem zahtevku za pregled. Zato je bila stopnja dampinga za OPP določena na več kot 80 %. |
| --- | --- |

(45)

Za zagotovitev poštene primerjave je bila izvozna cena v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe prilagojena za stroške čezmorskega prevoza in zavarovanja v vložnikovem zahtevku za pregled. Zato je bila stopnja dampinga za OPP določena na več kot 80 %.

3.   Verjeten razvoj uvoza ob razveljavitvi ukrepov

3.1   Uvodne opombe

| (46) | Sodeloval ni nobeden od 28 znanih kitajskih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(46)

Sodeloval ni nobeden od 28 znanih kitajskih proizvajalcev izvoznikov.

| (47) | Na poizvedbe Komisije sta odgovorila dva južnoafriška proizvajalca izvoznika iz zahtevka za pregled, vendar je vprašalnik izpolnil le tisti z interesom izvažanja v Unijo. Drugih znanih proizvajalcev v Južni Afriki ni. |
| --- | --- |

(47)

Na poizvedbe Komisije sta odgovorila dva južnoafriška proizvajalca izvoznika iz zahtevka za pregled, vendar je vprašalnik izpolnil le tisti z interesom izvažanja v Unijo. Drugih znanih proizvajalcev v Južni Afriki ni.

| (48) | Znani ukrajinski proizvajalec izvoznik je prekinil sodelovanje, kot je navedeno v uvodni izjavi 14. Drugih znanih proizvajalcev v Ukrajini ni. |
| --- | --- |

(48)

Znani ukrajinski proizvajalec izvoznik je prekinil sodelovanje, kot je navedeno v uvodni izjavi 14. Drugih znanih proizvajalcev v Ukrajini ni.

3.2   LRK

3.2.1   Uvodne opombe

| (49) | V prvotni preiskavi je za vse kitajske družbe veljala enotna 60,4-odstotna protidampinška dajatev. Obseg uvoza iz LRK se je bistveno zmanjšal, in sicer z 11 484 ton v OP prvotne preiskave (EU-15) na 1 942 ton v OPP zadnje preiskave (EU-25), ter se nato povečal na 4 530 ton v sedanjem OPP. Vendar je treba opomniti, da se kitajski uvoz od leta 2001 povečuje. Sedanji tržni delež LRK je okoli 2,2 %. |
| --- | --- |

(49)

V prvotni preiskavi je za vse kitajske družbe veljala enotna 60,4-odstotna protidampinška dajatev. Obseg uvoza iz LRK se je bistveno zmanjšal, in sicer z 11 484 ton v OP prvotne preiskave (EU-15) na 1 942 ton v OPP zadnje preiskave (EU-25), ter se nato povečal na 4 530 ton v sedanjem OPP. Vendar je treba opomniti, da se kitajski uvoz od leta 2001 povečuje. Sedanji tržni delež LRK je okoli 2,2 %.

| (50) | Za ugotovitev, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval, če bi bili ukrepi razveljavljeni, so bili proučeni ravnanje proizvajalcev izvoznikov pri določanju cen glede na druge izvozne trge, izvozne cene v Unijo, proizvodna zmogljivost in izogibanje. Informacije glede uvoznih cen izvoznikov so bile določene na podlagi Eurostatovih podatkov, glede obsega izvoza in cen na podlagi kitajskih statističnih informacij, informacije glede zmogljivosti pa so temeljile na informacijah iz zahtevka. Ugotovljeno je bilo, da so Eurostatovi podatki najustreznejši za primerjavo s kitajskimi statističnimi informacijami, saj je bila primerjava mogoča le za večji obseg izdelka, kot je razloženo v naslednji uvodni izjavi. |
| --- | --- |

(50)

Za ugotovitev, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval, če bi bili ukrepi razveljavljeni, so bili proučeni ravnanje proizvajalcev izvoznikov pri določanju cen glede na druge izvozne trge, izvozne cene v Unijo, proizvodna zmogljivost in izogibanje. Informacije glede uvoznih cen izvoznikov so bile določene na podlagi Eurostatovih podatkov, glede obsega izvoza in cen na podlagi kitajskih statističnih informacij, informacije glede zmogljivosti pa so temeljile na informacijah iz zahtevka. Ugotovljeno je bilo, da so Eurostatovi podatki najustreznejši za primerjavo s kitajskimi statističnimi informacijami, saj je bila primerjava mogoča le za večji obseg izdelka, kot je razloženo v naslednji uvodni izjavi.

3.2.2   Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in izvoznimi cenami za Unijo

| (51) | Razpoložljive statistične informacije iz kitajskih javnih zbirk podatkov zajemajo večji obseg izdelka kot zadevni izdelek. Zato na podlagi teh informacij ni bilo mogoče narediti nobene smiselne analize količin, izvoženih na druge trge. Analiza cen, za katere se je lahko uporabila kitajska podatkovna baza, temelji na razumnih ocenah glede na podobne lastnosti drugih izdelkov, ki bi lahko bili vključeni v analizo. |
| --- | --- |

(51)

Razpoložljive statistične informacije iz kitajskih javnih zbirk podatkov zajemajo večji obseg izdelka kot zadevni izdelek. Zato na podlagi teh informacij ni bilo mogoče narediti nobene smiselne analize količin, izvoženih na druge trge. Analiza cen, za katere se je lahko uporabila kitajska podatkovna baza, temelji na razumnih ocenah glede na podobne lastnosti drugih izdelkov, ki bi lahko bili vključeni v analizo.

| (52) | Kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi, je bilo na podlagi razpoložljivih informacij ugotovljeno, da so bile izvozne cene iz LRK za druge izvozne trge povprečno znatno nižje od izvoznih cen za Unijo (za okoli 30 %, brez upoštevanja plačanih protidampinških dajatev). Ker je bil izvoz iz LRK v Unijo izveden po dampinških stopnjah, kot je bilo sklenjeno v uvodni izjavi 36, je to pokazalo, da je šlo pri izvozu na trge drugih tretjih držav verjetno za damping celo po višjih stopnjah od izvoza v Unijo. Štelo se je tudi, da se lahko v primeru razveljavitve ukrepov raven izvozne cene za druge tretje države obravnava kot pokazatelj verjetne ravni cen za izvoz v Unijo. Na podlagi tega in zaradi nizkih ravni cen za trge tretjih držav je bilo sklenjeno, da bi se lahko izvozne cene za Unijo bistveno znižale, zaradi česar bi se lahko tudi povečal damping. |
| --- | --- |

(52)

Kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi, je bilo na podlagi razpoložljivih informacij ugotovljeno, da so bile izvozne cene iz LRK za druge izvozne trge povprečno znatno nižje od izvoznih cen za Unijo (za okoli 30 %, brez upoštevanja plačanih protidampinških dajatev). Ker je bil izvoz iz LRK v Unijo izveden po dampinških stopnjah, kot je bilo sklenjeno v uvodni izjavi 36, je to pokazalo, da je šlo pri izvozu na trge drugih tretjih držav verjetno za damping celo po višjih stopnjah od izvoza v Unijo. Štelo se je tudi, da se lahko v primeru razveljavitve ukrepov raven izvozne cene za druge tretje države obravnava kot pokazatelj verjetne ravni cen za izvoz v Unijo. Na podlagi tega in zaradi nizkih ravni cen za trge tretjih držav je bilo sklenjeno, da bi se lahko izvozne cene za Unijo bistveno znižale, zaradi česar bi se lahko tudi povečal damping.

3.2.3   Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cen v Uniji

| (53) | Ugotovljeno je bilo tudi, da je bila raven cen prodaje industrije Unije v Uniji povprečno precej višja kot raven izvoznih cen kitajskega izvoznika za trge drugih tretjih držav. Dejstvo, da je zaradi splošno prevladujoče ravni cen za zadevni izdelek na trgu Unije ta zelo privlačen, velja tudi za LRK. Višja raven cen na trgu Unije je spodbuda za povečanje izvoza v Unijo. |
| --- | --- |

(53)

Ugotovljeno je bilo tudi, da je bila raven cen prodaje industrije Unije v Uniji povprečno precej višja kot raven izvoznih cen kitajskega izvoznika za trge drugih tretjih držav. Dejstvo, da je zaradi splošno prevladujoče ravni cen za zadevni izdelek na trgu Unije ta zelo privlačen, velja tudi za LRK. Višja raven cen na trgu Unije je spodbuda za povečanje izvoza v Unijo.

3.2.4   Stopnje dampinga

| (54) | Kot je sklenjeno v uvodni izjavi 36, je bil izvoz iz LRK v Unijo znatno dampinški glede na normalno vrednosti primerljive države. Ni razlogov za sklep, da se ob odsotnosti ukrepov ne bi uvažale še večje količine po podobnih dampinških cenah. |
| --- | --- |

(54)

Kot je sklenjeno v uvodni izjavi 36, je bil izvoz iz LRK v Unijo znatno dampinški glede na normalno vrednosti primerljive države. Ni razlogov za sklep, da se ob odsotnosti ukrepov ne bi uvažale še večje količine po podobnih dampinških cenah.

3.2.5   Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge

| (55) | Glede na zahtevek za pregled in navzkrižno preverjanje na podlagi javno razpoložljivih informacij (tj. informacij, ki so jih družbe objavile na svojih spletnih straneh) so bile zmogljivosti vseh proizvajalcev izvoznikov v LRK ocenjene na 1 355 000 ton. Vložnikova ocena izkoriščenosti zmogljivosti kitajskih proizvajalcev je okoli 63 %, kar pomeni, da imajo neizkoriščene zmogljivosti več kot 500 000 ton. Vložnik je prav tako predložil informacije o dodatnih proizvodnih obratih, ki se odpirajo, in velikosti domačega trga. Kitajski proizvajalci imajo tako znatne proste zmogljivosti, ki v veliki meri presegajo ne samo izvožene količine v Unijo v OPP, ampak celotno potrošnjo Unije. Obstaja torej zmogljivost za veliko povečanje izvoznih količin v Unijo, zlasti ker ne kaže, da bi lahko trgi tretjih držav ali domači trg absorbirali dodatno proizvodnjo v takih količinah. S tem v zvezi je treba opozoriti, da je malo verjetno, da bi bil domači trg v LRK zaradi prisotnosti precejšnjega števila konkurenčnih proizvajalcev sploh sposoben absorbirati znatne količine neizkoriščene zmogljivosti. |
| --- | --- |

(55)

Glede na zahtevek za pregled in navzkrižno preverjanje na podlagi javno razpoložljivih informacij (tj. informacij, ki so jih družbe objavile na svojih spletnih straneh) so bile zmogljivosti vseh proizvajalcev izvoznikov v LRK ocenjene na 1 355 000 ton. Vložnikova ocena izkoriščenosti zmogljivosti kitajskih proizvajalcev je okoli 63 %, kar pomeni, da imajo neizkoriščene zmogljivosti več kot 500 000 ton. Vložnik je prav tako predložil informacije o dodatnih proizvodnih obratih, ki se odpirajo, in velikosti domačega trga. Kitajski proizvajalci imajo tako znatne proste zmogljivosti, ki v veliki meri presegajo ne samo izvožene količine v Unijo v OPP, ampak celotno potrošnjo Unije. Obstaja torej zmogljivost za veliko povečanje izvoznih količin v Unijo, zlasti ker ne kaže, da bi lahko trgi tretjih držav ali domači trg absorbirali dodatno proizvodnjo v takih količinah. S tem v zvezi je treba opozoriti, da je malo verjetno, da bi bil domači trg v LRK zaradi prisotnosti precejšnjega števila konkurenčnih proizvajalcev sploh sposoben absorbirati znatne količine neizkoriščene zmogljivosti.

3.2.6   Prakse izogibanja

| (56) | Ugotovljeno je bilo, da se je veljavnim ukrepom za uvoz zadevnega izdelka iz LRK izogibalo tako, da je bil uvoz pretovorjen prek Maroka leta 2004 in prek Republike Koreje leta 2010. To kaže na jasen interes prodajalcev kitajskega JŽV za trg Unije in njihovo nepripravljenost, da konkurirajo na trgu Unije po nedampinških stopnjah. To se šteje kot še en pokazatelj, da bi se v primeru razveljavitve ukrepov obseg kitajskega izvoza verjetno povečal in vstopil na trg Unije po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(56)

Ugotovljeno je bilo, da se je veljavnim ukrepom za uvoz zadevnega izdelka iz LRK izogibalo tako, da je bil uvoz pretovorjen prek Maroka leta 2004 in prek Republike Koreje leta 2010. To kaže na jasen interes prodajalcev kitajskega JŽV za trg Unije in njihovo nepripravljenost, da konkurirajo na trgu Unije po nedampinških stopnjah. To se šteje kot še en pokazatelj, da bi se v primeru razveljavitve ukrepov obseg kitajskega izvoza verjetno povečal in vstopil na trg Unije po dampinških cenah.

3.3   Južna Afrika

3.3.1   Uvodne opombe

| (57) | V Južni Afriki sta dva znana proizvajalca. Kot je navedeno, je v tej preiskavi v zvezi s pregledom sodeloval en proizvajalec izvoznik. |
| --- | --- |

(57)

V Južni Afriki sta dva znana proizvajalca. Kot je navedeno, je v tej preiskavi v zvezi s pregledom sodeloval en proizvajalec izvoznik.

| (58) | Drugi znani proizvajalec ni pokazal nobenega interesa za izvažanje v Unijo in je trdil, da so bile njegove proizvodne zmogljivosti v celoti izkoriščene in prodane na domačem južnoafriškem trgu. |
| --- | --- |

(58)

Drugi znani proizvajalec ni pokazal nobenega interesa za izvažanje v Unijo in je trdil, da so bile njegove proizvodne zmogljivosti v celoti izkoriščene in prodane na domačem južnoafriškem trgu.

| (59) | Uvoz iz Južne Afrike se je od uvedbe prvotnih ukrepov znatno zmanjšal. Tržni delež uvoza iz Južne Afrike (0,1 %) je bil v OPP pod pragom de minimis in je znašal skupno 281 ton. Večina tega uvoza je bila v končnem namenjena za uporabo na morju, ki se je od prejšnje preiskave bistveno razvila, in v EU ni bila carinjena. Le majhne količine zadevnega izdelka so bile sproščene v prosti promet v EU. |
| --- | --- |

(59)

Uvoz iz Južne Afrike se je od uvedbe prvotnih ukrepov znatno zmanjšal. Tržni delež uvoza iz Južne Afrike (0,1 %) je bil v OPP pod pragom de minimis in je znašal skupno 281 ton. Večina tega uvoza je bila v končnem namenjena za uporabo na morju, ki se je od prejšnje preiskave bistveno razvila, in v EU ni bila carinjena. Le majhne količine zadevnega izdelka so bile sproščene v prosti promet v EU.

| (60) | Za določitev, ali bi se damping v primeru razveljavitve ukrepov nadaljeval, so bile proučene informacije, ki jih je predložil sodelujoči izvoznik glede obsega izvoza in cen za Unijo in tretje države, neizkoriščenih zmogljivosti in zalog ter položaja na južnoafriškem domačem trgu. |
| --- | --- |

(60)

Za določitev, ali bi se damping v primeru razveljavitve ukrepov nadaljeval, so bile proučene informacije, ki jih je predložil sodelujoči izvoznik glede obsega izvoza in cen za Unijo in tretje države, neizkoriščenih zmogljivosti in zalog ter položaja na južnoafriškem domačem trgu.

3.3.2   Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in izvoznimi cenami za Unijo

| (61) | Sodelujoči izvoznik zadevnega izdelka je predložil informacije glede obsega in cen na izvoznih trgih, razen trga Unije. Proizvajalec izvoznik prodaja znaten del svoje proizvodnje na izvoznih trgih, čeprav se je obseg izvoza v obravnavanem obdobju zmanjšal. Izvozna dejavnost družbe se osredotoča večinoma na dva posebna segmenta trga: vrvi za rudarstvo in vrtanje na morju. |
| --- | --- |

(61)

Sodelujoči izvoznik zadevnega izdelka je predložil informacije glede obsega in cen na izvoznih trgih, razen trga Unije. Proizvajalec izvoznik prodaja znaten del svoje proizvodnje na izvoznih trgih, čeprav se je obseg izvoza v obravnavanem obdobju zmanjšal. Izvozna dejavnost družbe se osredotoča večinoma na dva posebna segmenta trga: vrvi za rudarstvo in vrtanje na morju.

| (62) | Izvozne cene družbe za tretje države so bile v primerjavi z izvoznimi cenami za Unijo, vključno z uporabljeno protidampinško dajatvijo, na splošno v vseh letih obravnavanega obdobja bistveno višje (30 % do 70 %). Cenovna prednost izvoznika na trgih drugih tretjih držav v primerjavi s cenami na trgu Unije kaže na to, da izvoznik v primeru razveljavitve ukrepov v prihodnosti ne bi vstopal na trg Unije z znatnimi količinami. Kot je navedeno v uvodni izjavi 61, se je glede tega tudi štelo, da se izvozne dejavnosti družbe osredotočajo na izdelke, po katerih na trgu Unije v glavnem ni povpraševanja. |
| --- | --- |

(62)

Izvozne cene družbe za tretje države so bile v primerjavi z izvoznimi cenami za Unijo, vključno z uporabljeno protidampinško dajatvijo, na splošno v vseh letih obravnavanega obdobja bistveno višje (30 % do 70 %). Cenovna prednost izvoznika na trgih drugih tretjih držav v primerjavi s cenami na trgu Unije kaže na to, da izvoznik v primeru razveljavitve ukrepov v prihodnosti ne bi vstopal na trg Unije z znatnimi količinami. Kot je navedeno v uvodni izjavi 61, se je glede tega tudi štelo, da se izvozne dejavnosti družbe osredotočajo na izdelke, po katerih na trgu Unije v glavnem ni povpraševanja.

3.3.3   Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge

| (63) | Po zadnji preiskavi je sodelujoči proizvajalec izvoznik ohranjal zaloge na stabilni ravni. Izkoriščenost zmogljivosti (okoli 70–75 %) je bila prav tako na običajni ravni glede na tehnične omejitve v proizvodnem procesu. Največja prosta zmogljivost je v obsegu med 1 500 in 3 500 tonami. Proizvajalec izvoznik ne načrtuje znatnega povečanja svoje proizvodne zmogljivosti. Glede na dejstvo, da bi lahko trgi tretjih držav ali domači trg absorbirali dodatno proizvodnjo, je videti, da je zmogljivost za povečanje izvoznih količin za Unijo zelo omejena. |
| --- | --- |

(63)

Po zadnji preiskavi je sodelujoči proizvajalec izvoznik ohranjal zaloge na stabilni ravni. Izkoriščenost zmogljivosti (okoli 70–75 %) je bila prav tako na običajni ravni glede na tehnične omejitve v proizvodnem procesu. Največja prosta zmogljivost je v obsegu med 1 500 in 3 500 tonami. Proizvajalec izvoznik ne načrtuje znatnega povečanja svoje proizvodne zmogljivosti. Glede na dejstvo, da bi lahko trgi tretjih držav ali domači trg absorbirali dodatno proizvodnjo, je videti, da je zmogljivost za povečanje izvoznih količin za Unijo zelo omejena.

| (64) | Poleg tega je treba opozoriti, da je proizvodnja usmerjena predvsem na domači trg, kjer dosega visoke dobičke, zato družba nima interesa izvažati znatnih količin v Unijo. |
| --- | --- |

(64)

Poleg tega je treba opozoriti, da je proizvodnja usmerjena predvsem na domači trg, kjer dosega visoke dobičke, zato družba nima interesa izvažati znatnih količin v Unijo.

3.4   Ukrajina

3.4.1   Uvodne opombe

| (65) | Ker znani ukrajinski proizvajalec izvoznik ni sodeloval, kot je navedeno v uvodni izjavi 14, so ugotovitve temeljile na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Ker je o ukrajinski industriji na voljo le malo informacij, se naslednji sklepi opirajo na informacije iz vložnikovega zahtevka za pregled in javno razpoložljivih statističnih podatkov o trgovini. Treba je opozoriti, da v Ukrajini ni drugih znanih proizvajalcev in da se naslednji premisleki, zlasti glede proizvodnih zmogljivosti, nanašajo na znanega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(65)

Ker znani ukrajinski proizvajalec izvoznik ni sodeloval, kot je navedeno v uvodni izjavi 14, so ugotovitve temeljile na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Ker je o ukrajinski industriji na voljo le malo informacij, se naslednji sklepi opirajo na informacije iz vložnikovega zahtevka za pregled in javno razpoložljivih statističnih podatkov o trgovini. Treba je opozoriti, da v Ukrajini ni drugih znanih proizvajalcev in da se naslednji premisleki, zlasti glede proizvodnih zmogljivosti, nanašajo na znanega proizvajalca izvoznika.

| (66) | Za ugotovitev, ali bi se damping v primeru razveljavitve ukrepov nadaljeval, so bile proučene izvozne cene za tretje države in Unijo, neizkoriščene zmogljivosti in izogibanje. |
| --- | --- |

(66)

Za ugotovitev, ali bi se damping v primeru razveljavitve ukrepov nadaljeval, so bile proučene izvozne cene za tretje države in Unijo, neizkoriščene zmogljivosti in izogibanje.

3.4.2   Razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in izvoznimi cenami za Unijo

| (67) | Ker ni bilo drugih zanesljivejših informacij, so bile upoštevane informacije, predložene v zahtevku glede izvoznih trgov, ki so temeljile na javno razpoložljivih statističnih podatkih. Analiza razpoložljivih številk je pokazala, da so bile povprečne izvozne cene v te države precej pod povprečnimi izvoznimi cenami za Unijo. Kot je že bilo pojasnjeno v primeru LRK in Južne Afrike, so se izvozne cene za druge tretje države štele kot kazalec, kakšna bi bila verjetna raven cen za izvoz v Unijo ob razveljavitvi ukrepov. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da bi se lahko izvozne cene za Unijo znatno znižale, po vsej verjetnosti na dampinške stopnje. |
| --- | --- |

(67)

Ker ni bilo drugih zanesljivejših informacij, so bile upoštevane informacije, predložene v zahtevku glede izvoznih trgov, ki so temeljile na javno razpoložljivih statističnih podatkih. Analiza razpoložljivih številk je pokazala, da so bile povprečne izvozne cene v te države precej pod povprečnimi izvoznimi cenami za Unijo. Kot je že bilo pojasnjeno v primeru LRK in Južne Afrike, so se izvozne cene za druge tretje države štele kot kazalec, kakšna bi bila verjetna raven cen za izvoz v Unijo ob razveljavitvi ukrepov. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da bi se lahko izvozne cene za Unijo znatno znižale, po vsej verjetnosti na dampinške stopnje.

3.4.3   Neizkoriščene zmogljivosti

| (68) | V zadnjih letih sta dva predhodno znana proizvajalca izvoznika združila svoje dejavnosti. Zato se je proizvodna zmogljivost iz zadnje preiskave zmanjšala. Glede na razpoložljive dokaze iz zahtevka in po navedbah znanega proizvajalca izvoznika je ocenjena proizvodna zmogljivost v Ukrajini med 35 000 in 40 000, od tega je okoli 70 % uporabljenih za dejansko proizvodnjo. Prosta zmogljivost je v obsegu med 10 500 in 12 000 tonami in kaže, da obstaja zmogljivost za znatno povečanje izvoznih količin v Unijo. Domnevna potrošnja v Ukrajini, izračunana na podlagi znanih informacij o proizvodnji in statističnih informacij o uvozu in izvozu kaže, da domači trg ne more absorbirati dodatnih zmogljivosti. Ukrajina tako med vsemi zadevnimi državami ostaja država, kjer je preusmeritev neizkoriščene zmogljivosti na trg Unije največja, zlasti ker ne kaže, da bi lahko trgi tretjih držav ali domači trg absorbirali dodatno proizvodnjo. |
| --- | --- |

(68)

V zadnjih letih sta dva predhodno znana proizvajalca izvoznika združila svoje dejavnosti. Zato se je proizvodna zmogljivost iz zadnje preiskave zmanjšala. Glede na razpoložljive dokaze iz zahtevka in po navedbah znanega proizvajalca izvoznika je ocenjena proizvodna zmogljivost v Ukrajini med 35 000 in 40 000, od tega je okoli 70 % uporabljenih za dejansko proizvodnjo. Prosta zmogljivost je v obsegu med 10 500 in 12 000 tonami in kaže, da obstaja zmogljivost za znatno povečanje izvoznih količin v Unijo. Domnevna potrošnja v Ukrajini, izračunana na podlagi znanih informacij o proizvodnji in statističnih informacij o uvozu in izvozu kaže, da domači trg ne more absorbirati dodatnih zmogljivosti. Ukrajina tako med vsemi zadevnimi državami ostaja država, kjer je preusmeritev neizkoriščene zmogljivosti na trg Unije največja, zlasti ker ne kaže, da bi lahko trgi tretjih držav ali domači trg absorbirali dodatno proizvodnjo.

3.4.4   Prakse izogibanja

| (69) | Po uvedbi obstoječih ukrepov na uvoz JŽV iz Ukrajine pa je bilo ugotovljeno, da se je uvoz JŽV iz Moldavije izogibal tem ukrepom. Štelo se je, da je bila ugotovljena praksa izogibanja dodatni dejavnik, ki kaže interes za vstop na trg Unije in nezmožnost konkuriranja na trgu Unije po nedampinških stopnjah. |
| --- | --- |

(69)

Po uvedbi obstoječih ukrepov na uvoz JŽV iz Ukrajine pa je bilo ugotovljeno, da se je uvoz JŽV iz Moldavije izogibal tem ukrepom. Štelo se je, da je bila ugotovljena praksa izogibanja dodatni dejavnik, ki kaže interes za vstop na trg Unije in nezmožnost konkuriranja na trgu Unije po nedampinških stopnjah.

3.5   Sklep

| (70) | Nadaljevanje znatnega dampinga je bilo ugotovljeno za LRK in Ukrajino ter po zmanjšani stopnji za Južno Afriko, čeprav je bil obseg uvoza iz Južne Afrike in Ukrajine na nižjih ravneh. |
| --- | --- |

(70)

Nadaljevanje znatnega dampinga je bilo ugotovljeno za LRK in Ukrajino ter po zmanjšani stopnji za Južno Afriko, čeprav je bil obseg uvoza iz Južne Afrike in Ukrajine na nižjih ravneh.

| (71) | Za preučitev, ali obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov, so bile proučene neizkoriščene zmogljivosti in zaloge ter strategija določanja cen in izvozna strategija na različnih trgih. Ta proučitev je pokazala, da je na voljo dovolj prostih zmogljivosti in nakopičenih zalog v LRK in v nekoliko manjši meri v Ukrajini. V Južni Afriki ni bilo opaziti velikih prostih zmogljivosti ali preseženih zalog. Ugotovljeno je bilo tudi, da so bile v primeru LRK in Ukrajine izvozne cene za druge tretje države na splošno nižje od cen za trg Unije ter da je Unija zato ostala privlačen trg za proizvajalce izvoznike iz teh držav. Vendar je bil izvoz Južne Afrike v druge države bistveno večji kot izvoz v Unijo in se ni zdelo, da poteka po dampinških cenah. Zato je bilo sklenjeno, da bi bil po vsej verjetnosti izvoz iz LRK in Ukrajine v tretje države preusmerjen v Unijo, če bi bil možen dostop na trg Unije brez protidampinških ukrepov. Razpoložljive neizkoriščene proizvodne zmogljivosti bi verjetno pripeljale do povečanega uvoza iz teh držav. Analiza strategij določanja cen je pokazala tudi, da bi se ta izvoz iz Ukrajine in LRK najverjetneje izvajal po dampinških cenah. V primeru LRK in Ukrajine je te sklepe podkrepilo dejstvo, da se je izogibalo obstoječim ukrepom z uvozom preko drugih držav, kar je pokazalo, da države izvoznice niso bile sposobne konkurirati na trgu Unije po pravičnih cenah. Nasprotno se je štelo, da južnoafriški proizvajalec lahko konkurira z drugimi proizvajalci, vključno s proizvajalci Unije, na drugih trgih tretjih držav po pravičnih cenah. Glede na navedeno je bilo za LRK in Ukrajino ugotovljeno, da bi se ob izteku ukrepov damping najverjetneje nadaljeval v znatnih količinah. Nasprotno pa se ob upoštevanju zmanjšane stopnje dampinga od prvotne preiskave, dejstva, da je bil izvoz v druge države opravljen po znatno višjih cenah kot v EU, in predvidenega majhnega povpraševanja po južnoafriških izdelkih šteje, da se glede uvoza iz Južne Afrike dampinški uvoz v znatnih količinah najverjetneje ne bi nadaljeval. |
| --- | --- |

(71)

Za preučitev, ali obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov, so bile proučene neizkoriščene zmogljivosti in zaloge ter strategija določanja cen in izvozna strategija na različnih trgih. Ta proučitev je pokazala, da je na voljo dovolj prostih zmogljivosti in nakopičenih zalog v LRK in v nekoliko manjši meri v Ukrajini. V Južni Afriki ni bilo opaziti velikih prostih zmogljivosti ali preseženih zalog. Ugotovljeno je bilo tudi, da so bile v primeru LRK in Ukrajine izvozne cene za druge tretje države na splošno nižje od cen za trg Unije ter da je Unija zato ostala privlačen trg za proizvajalce izvoznike iz teh držav. Vendar je bil izvoz Južne Afrike v druge države bistveno večji kot izvoz v Unijo in se ni zdelo, da poteka po dampinških cenah. Zato je bilo sklenjeno, da bi bil po vsej verjetnosti izvoz iz LRK in Ukrajine v tretje države preusmerjen v Unijo, če bi bil možen dostop na trg Unije brez protidampinških ukrepov. Razpoložljive neizkoriščene proizvodne zmogljivosti bi verjetno pripeljale do povečanega uvoza iz teh držav. Analiza strategij določanja cen je pokazala tudi, da bi se ta izvoz iz Ukrajine in LRK najverjetneje izvajal po dampinških cenah. V primeru LRK in Ukrajine je te sklepe podkrepilo dejstvo, da se je izogibalo obstoječim ukrepom z uvozom preko drugih držav, kar je pokazalo, da države izvoznice niso bile sposobne konkurirati na trgu Unije po pravičnih cenah. Nasprotno se je štelo, da južnoafriški proizvajalec lahko konkurira z drugimi proizvajalci, vključno s proizvajalci Unije, na drugih trgih tretjih držav po pravičnih cenah. Glede na navedeno je bilo za LRK in Ukrajino ugotovljeno, da bi se ob izteku ukrepov damping najverjetneje nadaljeval v znatnih količinah. Nasprotno pa se ob upoštevanju zmanjšane stopnje dampinga od prvotne preiskave, dejstva, da je bil izvoz v druge države opravljen po znatno višjih cenah kot v EU, in predvidenega majhnega povpraševanja po južnoafriških izdelkih šteje, da se glede uvoza iz Južne Afrike dampinški uvoz v znatnih količinah najverjetneje ne bi nadaljeval.

| (72) | Ukrajinska vlada je v zvezi z navedenimi ugotovitvami trdila, da so domneve glede preusmeritve ukrajinskega proizvajalca na trg Unije v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov pretirane in neutemeljene. V podporo svoji trditvi je vlada navedla, da so veljavni ukrepi privedli do izgube stikov s strankami v EU in posledično zmanjšanja izvoza v Unijo ter da se ukrajinski izvoz zdaj osredotoča na trge SND in azijske trge. Vendar vlada ni podala pripomb o privlačnosti trga Unije zaradi znatne razlike v cenah na teh trgih, kot je navedeno v uvodni izjavi 67, in je tako izpustila dejstvo, da obstaja verjetnost, da bi se v primeru izteka ukrepov ukrajinski izvoz lahko preusmeril v Unijo. |
| --- | --- |

(72)

Ukrajinska vlada je v zvezi z navedenimi ugotovitvami trdila, da so domneve glede preusmeritve ukrajinskega proizvajalca na trg Unije v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov pretirane in neutemeljene. V podporo svoji trditvi je vlada navedla, da so veljavni ukrepi privedli do izgube stikov s strankami v EU in posledično zmanjšanja izvoza v Unijo ter da se ukrajinski izvoz zdaj osredotoča na trge SND in azijske trge. Vendar vlada ni podala pripomb o privlačnosti trga Unije zaradi znatne razlike v cenah na teh trgih, kot je navedeno v uvodni izjavi 67, in je tako izpustila dejstvo, da obstaja verjetnost, da bi se v primeru izteka ukrepov ukrajinski izvoz lahko preusmeril v Unijo.

| (73) | Po razkritju je vložnik trdil, da naj bi zmanjšan obseg izvoza južnoafriškega proizvajalca na druge trge vodil do povečanih prostih zmogljivosti, ki jih domač trg ne bo absorbiral in bodo vodile do povečanga uvoza v Unijo. Vendar ti argumenti niso bili podprti z dokazi. Nasprotno, ugotovljeno je bilo, da je padajoči izvoz sodelujočega izvoznika v obravnavanem obdobju ublažila domača prodaja, ki se je v istem obdobju znižala v manjši meri. Prav tako se je celotni obseg prodaje družbe povečal med letom 2009 in OP. Tako ni znakov, da bi bile utemeljitve vložnika lahko utemeljene. |
| --- | --- |

(73)

Po razkritju je vložnik trdil, da naj bi zmanjšan obseg izvoza južnoafriškega proizvajalca na druge trge vodil do povečanih prostih zmogljivosti, ki jih domač trg ne bo absorbiral in bodo vodile do povečanga uvoza v Unijo. Vendar ti argumenti niso bili podprti z dokazi. Nasprotno, ugotovljeno je bilo, da je padajoči izvoz sodelujočega izvoznika v obravnavanem obdobju ublažila domača prodaja, ki se je v istem obdobju znižala v manjši meri. Prav tako se je celotni obseg prodaje družbe povečal med letom 2009 in OP. Tako ni znakov, da bi bile utemeljitve vložnika lahko utemeljene.

| (74) | Vložnik je nadalje kritiziral Komisijo, da ni upoštevala nesodelovanja drugega južnoafriškega proizvajalca in da dejstvo, da njegova družba ni izvažala v preteklosti, ne pomeni, da ne bo izvažala v prihodnosti. Glede tega je bilo ugotovljeno, da v obravnavanem obdobju ta družba ni izvažala v Unijo. Protidampinški ukrepi ne služijo kot instrument za prepoved zakonitega uvoza v Unijo. To trditev je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(74)

Vložnik je nadalje kritiziral Komisijo, da ni upoštevala nesodelovanja drugega južnoafriškega proizvajalca in da dejstvo, da njegova družba ni izvažala v preteklosti, ne pomeni, da ne bo izvažala v prihodnosti. Glede tega je bilo ugotovljeno, da v obravnavanem obdobju ta družba ni izvažala v Unijo. Protidampinški ukrepi ne služijo kot instrument za prepoved zakonitega uvoza v Unijo. To trditev je bilo zato treba zavrniti.

D.   PROIZVODNJA UNIJE IN INDUSTRIJA UNIJE

| (75) | Znotraj Unije JŽV proizvaja več kot 25 proizvajalcev/skupin proizvajalcev, ki sestavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(75)

Znotraj Unije JŽV proizvaja več kot 25 proizvajalcev/skupin proizvajalcev, ki sestavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.

| (76) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je bil izbran vzorec, ki je zajemal tri proizvajalce/skupne družbe proizvajalcev od naslednjih 20 proizvajalcev Unije, ki so predložili zahtevane informacije:






  — | BRIDON Group, sestavljena iz Bridon International Ltd (Velika Britanija) in Bridon International GmbH (Nemčija), |
| --- | --- | --- |

(76)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je bil izbran vzorec, ki je zajemal tri proizvajalce/skupne družbe proizvajalcev od naslednjih 20 proizvajalcev Unije, ki so predložili zahtevane informacije:

—

BRIDON Group, sestavljena iz Bridon International Ltd (Velika Britanija) in Bridon International GmbH (Nemčija),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Nemčija), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Nemčija),

| — | Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Nemčija), |
| --- | --- |

—

Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Nemčija),

| — | Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Nemčija), |
| --- | --- |

—

Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Nemčija),

| — | Westfälische Drahtindustrie GmbH (Nemčija), |
| --- | --- |

—

Westfälische Drahtindustrie GmbH (Nemčija),

| — | Teufelberger Seil GmbH (Nemčija), |
| --- | --- |

—

Teufelberger Seil GmbH (Nemčija),

| — | ZBD Group A.S. (Češka), |
| --- | --- |

—

ZBD Group A.S. (Češka),

| — | Cables y Alambres especiales, SA, (Španija), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales, SA, (Španija),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalska), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalska),

| — | D. Koronakis SA (Grčija), |
| --- | --- |

—

D. Koronakis SA (Grčija),

| — | N. Leventeris SA (Grčija), |
| --- | --- |

—

N. Leventeris SA (Grčija),

| — | Drumet SA (Poljska), |
| --- | --- |

—

Drumet SA (Poljska),

| — | Metizi JSC (Bolgarija), |
| --- | --- |

—

Metizi JSC (Bolgarija),

| — | Arcelor Mittal Wire France (Francija), |
| --- | --- |

—

Arcelor Mittal Wire France (Francija),

| — | Brunton Shaw UK Limited (Velika Britanija), |
| --- | --- |

—

Brunton Shaw UK Limited (Velika Britanija),

| — | Sirme Si Cabluri S.A. / CORD S.A. (Romunija), |
| --- | --- |

—

Sirme Si Cabluri S.A. / CORD S.A. (Romunija),

| — | Redaelli Tecna Spa (Italija), |
| --- | --- |

—

Redaelli Tecna Spa (Italija),

| — | Remer SRL (Italija), |
| --- | --- |

—

Remer SRL (Italija),

| — | Metal Press SRL (Italija), |
| --- | --- |

—

Metal Press SRL (Italija),

| — | Randers Reb International A/S (Danska). |
| --- | --- |

—

Randers Reb International A/S (Danska).

| (77) | Opozoriti je treba, da so trije vzorčeni proizvajalci Unije predstavljali 40 % celotne proizvodnje Unije v OPP, navedenih 20 proizvajalcev pa je predstavljalo 96 % celotne proizvodnje Unije v OPP, kar se šteje za reprezentativno za celotno proizvodnjo Unije. |
| --- | --- |

(77)

Opozoriti je treba, da so trije vzorčeni proizvajalci Unije predstavljali 40 % celotne proizvodnje Unije v OPP, navedenih 20 proizvajalcev pa je predstavljalo 96 % celotne proizvodnje Unije v OPP, kar se šteje za reprezentativno za celotno proizvodnjo Unije.

E.   RAZMERE NA TRGU UNIJE

1.   Potrošnja na trgu Unije

| (78) | Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in Eurostatovih podatkov o celotnem uvozu EU. |
| --- | --- |

(78)

Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in Eurostatovih podatkov o celotnem uvozu EU.

| (79) | Potrošnja Unije se je med letom 2007 in OPP zmanjšala za 21 %, in sicer z 255 985 ton na 203 331 ton. Ko se je leta 2008 rahlo povečala za 1 %, je leta 2009 zaradi gospodarske recesije znatno padla za 22 odstotnih točk in v OPP ostala na podobni ravni. | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja Unije
  (v tonah) | 255 986 | 257 652 | 201 975 | 203 331 |
| Indeks | 100 | 101 | 79 | 79 |

(79)

Potrošnja Unije se je med letom 2007 in OPP zmanjšala za 21 %, in sicer z 255 985 ton na 203 331 ton. Ko se je leta 2008 rahlo povečala za 1 %, je leta 2009 zaradi gospodarske recesije znatno padla za 22 odstotnih točk in v OPP ostala na podobni ravni.

2007

2008

2009

OPP

Potrošnja Unije

(v tonah)

255 986

257 652

201 975

203 331

Indeks

100

101

79

79

2.   Uvoz iz zadevnih držav

2.1   Kumulacija

| (80) | V prejšnjih preiskavah je bil uvoz JŽV s poreklom iz LRK, Južne Afrike in Ukrajine ocenjen kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. Proučeno je bilo, ali je bila kumulativna ocena primerna tudi za sedanjo preiskavo. |
| --- | --- |

(80)

V prejšnjih preiskavah je bil uvoz JŽV s poreklom iz LRK, Južne Afrike in Ukrajine ocenjen kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. Proučeno je bilo, ali je bila kumulativna ocena primerna tudi za sedanjo preiskavo.

| (81) | V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja dampinga, ugotovljena v zvezi z uvozom iz vsake države, nad stopnjo de minimis. Glede količin je bila izvedena prospektivna analiza verjetnega obsega izvoza vsake države v primeru razveljavitve ukrepov. Pokazala je, da se bo v primeru razveljavitve ukrepov uvoz iz LRK in Ukrajine z razliko do Južne Afrike najverjetneje povečal na stopnje, ki bodo bistveno večje od tistih iz OPP in zagotovo ne bodo zanemarljive. Glede Južne Afrike je bilo ugotovljeno, da je bila zmogljivost za povečanje izvoznih količin v Unijo zelo omejena zaradi nizke proste zmogljivosti in dejstva, da bi trgi tretjih držav ali domači trg lahko absorbirali dodatno proizvodnjo. |
| --- | --- |

(81)

V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja dampinga, ugotovljena v zvezi z uvozom iz vsake države, nad stopnjo de minimis. Glede količin je bila izvedena prospektivna analiza verjetnega obsega izvoza vsake države v primeru razveljavitve ukrepov. Pokazala je, da se bo v primeru razveljavitve ukrepov uvoz iz LRK in Ukrajine z razliko do Južne Afrike najverjetneje povečal na stopnje, ki bodo bistveno večje od tistih iz OPP in zagotovo ne bodo zanemarljive. Glede Južne Afrike je bilo ugotovljeno, da je bila zmogljivost za povečanje izvoznih količin v Unijo zelo omejena zaradi nizke proste zmogljivosti in dejstva, da bi trgi tretjih držav ali domači trg lahko absorbirali dodatno proizvodnjo.

| (82) | Glede konkurenčnih pogojev med uvoženimi izdelki je bilo ugotovljeno, da uvoz iz Južne Afrike ni neposredno konkuriral z uvozom iz drugih dveh držav. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 87 in 91, so bile cene vrst izdelkov, uvoženih iz Južne Afrike, znatno višje od uvoza iz drugih dveh držav. Te višje cene so vodile do odsotnosti nelojalnega nižanja prodajnih cen uvoza iz Južne Afrike v nasprotju z ugotovljenim nelojalnim nižanjem prodajnih cen uvoza iz drugih dveh držav. |
| --- | --- |

(82)

Glede konkurenčnih pogojev med uvoženimi izdelki je bilo ugotovljeno, da uvoz iz Južne Afrike ni neposredno konkuriral z uvozom iz drugih dveh držav. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 87 in 91, so bile cene vrst izdelkov, uvoženih iz Južne Afrike, znatno višje od uvoza iz drugih dveh držav. Te višje cene so vodile do odsotnosti nelojalnega nižanja prodajnih cen uvoza iz Južne Afrike v nasprotju z ugotovljenim nelojalnim nižanjem prodajnih cen uvoza iz drugih dveh držav.

| (83) | Glede uvoza iz treh zadevnih držav je bilo s preiskavo ugotovljeno, da so si bili uvoženi JŽV iz teh držav podobni v svojih osnovnih fizikalnih in tehničnih lastnostih. Različne vrste uvoženih JŽV so bile zamenljive z vrstami, proizvedenimi v Uniji, in so bile tržene v Uniji v istem obdobju. Glede na navedeno se je štelo, da so uvožene JŽV s poreklom iz zadevnih držav konkurirale z JŽV, proizvedenimi v Uniji. |
| --- | --- |

(83)

Glede uvoza iz treh zadevnih držav je bilo s preiskavo ugotovljeno, da so si bili uvoženi JŽV iz teh držav podobni v svojih osnovnih fizikalnih in tehničnih lastnostih. Različne vrste uvoženih JŽV so bile zamenljive z vrstami, proizvedenimi v Uniji, in so bile tržene v Uniji v istem obdobju. Glede na navedeno se je štelo, da so uvožene JŽV s poreklom iz zadevnih držav konkurirale z JŽV, proizvedenimi v Uniji.

| (84) | Na podlagi navedenega se je štelo, da so bila v zvezi z LRK in Ukrajino izpolnjena vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe. Uvoz iz teh dveh držav je bil zato proučen kumulativno. Ker merila iz člena 3(4) in zlasti pogoji konkurence med temi uvoženimi izdelki niso bili izpolnjeni glede Južne Afrike, je bil uvoz s poreklom iz te države proučen individualno. |
| --- | --- |

(84)

Na podlagi navedenega se je štelo, da so bila v zvezi z LRK in Ukrajino izpolnjena vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe. Uvoz iz teh dveh držav je bil zato proučen kumulativno. Ker merila iz člena 3(4) in zlasti pogoji konkurence med temi uvoženimi izdelki niso bili izpolnjeni glede Južne Afrike, je bil uvoz s poreklom iz te države proučen individualno.

2.2   Uvoz iz LRK in Ukrajine

2.2.1   Obseg, tržni delež in cene uvoza

| (85) | Glede na Eurostatove podatke se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Ukrajine zmanjšal za 54 %. Leta 2009 je bil opažen znaten upad za 43 odstotnih točk, sledil pa mu je še nadaljnji upad za 13 odstotnih točk v OPP. |
| --- | --- |

(85)

Glede na Eurostatove podatke se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Ukrajine zmanjšal za 54 %. Leta 2009 je bil opažen znaten upad za 43 odstotnih točk, sledil pa mu je še nadaljnji upad za 13 odstotnih točk v OPP.

| (86) | Tržni delež kitajskega in ukrajinskega uvoza se je v obravnavanem obdobju znižal s 3,8 % na 2,2 %. |
| --- | --- |

(86)

Tržni delež kitajskega in ukrajinskega uvoza se je v obravnavanem obdobju znižal s 3,8 % na 2,2 %.

| (87) | Uvozne cene so se v obravnavanem obdobju povečale za 29 %. Po 11-odstotnem povečanju leta 2008 so se še dodatno povečale leta 2009 in ostale stabilne v OPP. | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz
  (v tonah) | 9 844 | 10 081 | 5 830 | 4 553 |
| Indeks | 100 | 102 | 59 | 46 |
| Tržni delež v % | 3,8 | 3,9 | 2,9 | 2,2 |
| Indeks | 100 | 102 | 75 | 58 |
| Cena uvoza | 1 073 | 1 195 | 1 394 | 1 388 |
| Indeks | 100 | 111 | 130 | 129 |

(87)

Uvozne cene so se v obravnavanem obdobju povečale za 29 %. Po 11-odstotnem povečanju leta 2008 so se še dodatno povečale leta 2009 in ostale stabilne v OPP.

2007

2008

2009

OPP

Uvoz

(v tonah)

9 844

10 081

5 830

4 553

Indeks

100

102

59

46

Tržni delež v %

3,8

3,9

2,9

2,2

Indeks

100

102

75

58

Cena uvoza

1 073

1 195

1 394

1 388

Indeks

100

111

130

129

2.2.2   Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (88) | Ob upoštevanju nesodelovanja kitajskih in ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov je bilo treba nelojalno nižanje prodajnih cen določiti na podlagi statistike uvoza glede na oznake KN, pri kateri so bile informacije zbrane na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe. Stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za uvoz JŽV s poreklom iz LRK in Ukrajine je bila v OPP brez protidampinške dajatve med 47,4 % in 58,2 %. |
| --- | --- |

(88)

Ob upoštevanju nesodelovanja kitajskih in ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov je bilo treba nelojalno nižanje prodajnih cen določiti na podlagi statistike uvoza glede na oznake KN, pri kateri so bile informacije zbrane na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe. Stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za uvoz JŽV s poreklom iz LRK in Ukrajine je bila v OPP brez protidampinške dajatve med 47,4 % in 58,2 %.

2.3   Uvoz iz Južne Afrike

2.3.1   Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Južne Afrike

| (89) | Glede na Eurostatove podatke se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Južne Afrike zmanjšal za 77 %. Leta 2009 je bil opažen znaten upad za 94 odstotnih točk, sledilo pa mu je majhno povečanje za 17 odstotnih točk v OPP. |
| --- | --- |

(89)

Glede na Eurostatove podatke se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Južne Afrike zmanjšal za 77 %. Leta 2009 je bil opažen znaten upad za 94 odstotnih točk, sledilo pa mu je majhno povečanje za 17 odstotnih točk v OPP.

| (90) | Tržni delež južnoafriškega uvoza se je v obravnavanem obdobju znižal z 0,5 % na 0,1 %. |
| --- | --- |

(90)

Tržni delež južnoafriškega uvoza se je v obravnavanem obdobju znižal z 0,5 % na 0,1 %.

| (91) | Uvozne cene so se v obravnavanem obdobju postopno povečale za 52 %. | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz
  (v tonah) | 1 229 | 846 | 73 | 281 |
| Indeks | 100 | 69 | 6 | 23 |
| Tržni delež v % | 0,5 | 0,3 | 0,0 | 0,1 |
| Indeks | 100 | 68 | 7 | 29 |
| Cena uvoza | 1 504 | 1 929 | 2 217 | 2 280 |
| Indeks | 100 | 128 | 147 | 152 |

(91)

Uvozne cene so se v obravnavanem obdobju postopno povečale za 52 %.

2007

2008

2009

OPP

Uvoz

(v tonah)

1 229

846

73

281

Indeks

100

69

6

23

Tržni delež v %

0,5

0,3

0,0

0,1

Indeks

100

68

7

29

Cena uvoza

1 504

1 929

2 217

2 280

Indeks

100

128

147

152

2.3.2   Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (92) | Nelojalno nižanje prodajnih cen je bilo določeno z uporabo izvoznih cen sodelujočega južnoafriškega proizvajalca, brez protidampinške dajatve, ugotovljeno pa je bilo, da nelojalnega nižanja prodajnih cen ni bilo. Ker drugih proizvajalcev izvoznikov v Južni Afriki ni bilo, ta sklep velja za celotno državo. |
| --- | --- |

(92)

Nelojalno nižanje prodajnih cen je bilo določeno z uporabo izvoznih cen sodelujočega južnoafriškega proizvajalca, brez protidampinške dajatve, ugotovljeno pa je bilo, da nelojalnega nižanja prodajnih cen ni bilo. Ker drugih proizvajalcev izvoznikov v Južni Afriki ni bilo, ta sklep velja za celotno državo.

3.   Uvoz iz držav, na katere so bili ukrepi razširjeni

3.1   Republika Koreja

| (93) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 3 je bilo ugotovljeno, da je izogibanje prvotnim ukrepom glede LRK potekalo prek Republike Koreje. Zato je bila protidampinška dajatev, uvedena na uvoz s poreklom iz LRK, razširjena na uvoz istih JŽV, poslanih iz Južne Koreje, z izjemo tistih, ki jih je dejansko proizvedlo enajst južnokorejskih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(93)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 3 je bilo ugotovljeno, da je izogibanje prvotnim ukrepom glede LRK potekalo prek Republike Koreje. Zato je bila protidampinška dajatev, uvedena na uvoz s poreklom iz LRK, razširjena na uvoz istih JŽV, poslanih iz Južne Koreje, z izjemo tistih, ki jih je dejansko proizvedlo enajst južnokorejskih proizvajalcev.

| (94) | Po preiskavi proti izogibanju in razširitvi protidampinške dajatve na uvoz, poslan iz Južne Koreje, se je uvoz znatno znižal, tržni delež pa se je znižal z 18,7 % v letu 2007 na 12,8 % v OPP. Videti je, da ta odstotek ustreza deležu dejanskih korejskih proizvajalcev izvoznikov, katerim je bilo odobreno izvzetje. |
| --- | --- |

(94)

Po preiskavi proti izogibanju in razširitvi protidampinške dajatve na uvoz, poslan iz Južne Koreje, se je uvoz znatno znižal, tržni delež pa se je znižal z 18,7 % v letu 2007 na 12,8 % v OPP. Videti je, da ta odstotek ustreza deležu dejanskih korejskih proizvajalcev izvoznikov, katerim je bilo odobreno izvzetje.

3.2   Moldavija

| (95) | Uvoza s poreklom iz Moldavije ali uvoza, poslanega iz Moldavije, v obravnavanem obdobju skoraj ni bilo. Zato dodatna analiza ni bila potrebna. |
| --- | --- |

(95)

Uvoza s poreklom iz Moldavije ali uvoza, poslanega iz Moldavije, v obravnavanem obdobju skoraj ni bilo. Zato dodatna analiza ni bila potrebna.

3.3   Maroko

| (96) | Uvoz s poreklom iz Maroka ali uvoz, poslan iz Maroka, je v obravnavanem obdobju padel za 51 %. Tržni delež uvoza je v obravnavanem obdobju predstavljal manj kot 0,5 %. |
| --- | --- |

(96)

Uvoz s poreklom iz Maroka ali uvoz, poslan iz Maroka, je v obravnavanem obdobju padel za 51 %. Tržni delež uvoza je v obravnavanem obdobju predstavljal manj kot 0,5 %.

4.   Druge države, ki jih zadevajo protidampinški ukrepi

| (97) | Glede na Eurostatove podatke se je obseg uvoza nekaterih železnih ali jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ruske federacije, kot so določeni v členu 1(1) Uredbe (ES) št. 1601/2001 (12) v obravnavanem obdobju zmanjšal za 41 %. |
| --- | --- |

(97)

Glede na Eurostatove podatke se je obseg uvoza nekaterih železnih ali jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ruske federacije, kot so določeni v členu 1(1) Uredbe (ES) št. 1601/2001 (12) v obravnavanem obdobju zmanjšal za 41 %.

| (98) | Tržni delež ruskega uvoza se je zmanjšal z 1,5 % v letu 2007 na 1,1 % v OPP. |
| --- | --- |

(98)

Tržni delež ruskega uvoza se je zmanjšal z 1,5 % v letu 2007 na 1,1 % v OPP.

5.   Gospodarski položaj industrije Unije

| (99) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalce, ki vplivajo na stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(99)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalce, ki vplivajo na stanje industrije Unije.

5.1   Uvodne opombe

| (100) | Glede na to, da je bilo v zvezi z industrijo Unije uporabljeno vzorčenje, je bila škoda ocenjena na podlagi informacij, zbranih na ravni celotne industrije Unije („IU“), kot je določeno v uvodni izjavi 75, in na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(100)

Glede na to, da je bilo v zvezi z industrijo Unije uporabljeno vzorčenje, je bila škoda ocenjena na podlagi informacij, zbranih na ravni celotne industrije Unije („IU“), kot je določeno v uvodni izjavi 75, in na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (101) | Pri vzorčenju je bila v skladu z uveljavljeno prakso narejena analiza nekaterih kazalcev škode (proizvodnja, zmogljivost, produktivnost, zaloge, prodaja, tržni delež, rast in zaposlovanje) za IU kot celoto, medtem ko so bili navedeni kazalci škode, ki so povezani z delovanjem individualnih družb, to so cene, stroški proizvodnje, dobičkonosnost, plače, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala, preučeni na podlagi informacij, zbranih na stopnji vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(101)

Pri vzorčenju je bila v skladu z uveljavljeno prakso narejena analiza nekaterih kazalcev škode (proizvodnja, zmogljivost, produktivnost, zaloge, prodaja, tržni delež, rast in zaposlovanje) za IU kot celoto, medtem ko so bili navedeni kazalci škode, ki so povezani z delovanjem individualnih družb, to so cene, stroški proizvodnje, dobičkonosnost, plače, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala, preučeni na podlagi informacij, zbranih na stopnji vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (102) | Eden od proizvajalcev vzorčene skupine Bridon, družba Bridon International Limited, je v obravnavanem obdobju ohranil svoje račune v GBP. Posledično je v obravnavanem obdobju na nekatere kazalce škode vplivalo nihanje menjalnega tečaja med GBP in EUR. |
| --- | --- |

(102)

Eden od proizvajalcev vzorčene skupine Bridon, družba Bridon International Limited, je v obravnavanem obdobju ohranil svoje račune v GBP. Posledično je v obravnavanem obdobju na nekatere kazalce škode vplivalo nihanje menjalnega tečaja med GBP in EUR.

5.2   Podatki o IU

(a)   Proizvodnja

| (103) | Proizvodnja IU se je zmanjšala za 9 % med letom 2007 in OPP, tj. s 182 681 ton na 165 394 ton. Obseg proizvodnje je leta 2008 ostal nespremenjen in nato zaradi globalne gospodarske recesije znatno padel za 13 % leta 2009. V OPP si je opomogel in se je povečal za 4 odstotne točke. Obseg proizvodnje se je zaradi povpraševanja na trgih zunaj EU zmanjšal manj kot potrošnja na trgu Unije.









  IU | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje
  (v tonah) | 182 681 | 182 691 | 159 266 | 165 394 |
| Indeks | 100 | 100 | 87 | 91 |

(103)

Proizvodnja IU se je zmanjšala za 9 % med letom 2007 in OPP, tj. s 182 681 ton na 165 394 ton. Obseg proizvodnje je leta 2008 ostal nespremenjen in nato zaradi globalne gospodarske recesije znatno padel za 13 % leta 2009. V OPP si je opomogel in se je povečal za 4 odstotne točke. Obseg proizvodnje se je zaradi povpraševanja na trgih zunaj EU zmanjšal manj kot potrošnja na trgu Unije.

IU

2007

2008

2009

OPP

Obseg proizvodnje

(v tonah)

182 681

182 691

159 266

165 394

Indeks

100

100

87

91

(b)   Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

| (104) | V obravnavanem obdobju se je proizvodna zmogljivost zmanjšala za 6 %. Leta 2009 se je zmanjšala za 10 % in v OPP povečala za 4 odstotne točke. Ker se je proizvodnja sorazmerno bolj zmanjšala kot zmogljivost, se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala z 69 % v letu 2007 na 66 % v OPP.









  IU | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zmogljivost | 265 779 | 261 383 | 239 312 | 249 254 |
| Indeks | 100 | 98 | 90 | 94 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 69 % | 70 % | 67 % | 66 % |
| Indeks | 100 | 102 | 97 | 97 |

(104)

V obravnavanem obdobju se je proizvodna zmogljivost zmanjšala za 6 %. Leta 2009 se je zmanjšala za 10 % in v OPP povečala za 4 odstotne točke. Ker se je proizvodnja sorazmerno bolj zmanjšala kot zmogljivost, se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala z 69 % v letu 2007 na 66 % v OPP.

IU

2007

2008

2009

OPP

Zmogljivost

265 779

261 383

239 312

249 254

Indeks

100

98

90

94

Izkoriščenost zmogljivosti

69 %

70 %

67 %

66 %

Indeks

100

102

97

97

(c)   Zaloge

| (105) | Stopnja končnih zalog IU se je v letih 2008 in 2009 povečala, vendar se je v OPP znižala na raven iz leta 2007.









  IU | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge
  (v tonah) | 12 656 | 13 254 | 12 790 | 12 651 |
| Indeks | 100 | 105 | 101 | 100 |

(105)

Stopnja končnih zalog IU se je v letih 2008 in 2009 povečala, vendar se je v OPP znižala na raven iz leta 2007.

IU

2007

2008

2009

OPP

Končne zaloge

(v tonah)

12 656

13 254

12 790

12 651

Indeks

100

105

101

100

(d)   Obseg prodaje

| (106) | Prodaja IU na trgu Unije se je med letom 2007 in OPP zmanjšala za 20 %. Po 5-odstotnem zmanjšanju leta 2008 se je obseg prodaje leta 2009 zaradi gospodarske recesije dodatno znižal za 24 odstotnih točk. Ta razvoj je v skladu z razvojem trga Unije, ki je med letom 2007 in OPP zaradi gospodarske recesije padel za 21 %.









  IU | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja nepovezanim strankam v Uniji (v tonah) | 112 387 | 106 431 | 80 340 | 89 551 |
| Indeks | 100 | 95 | 71 | 80 |

(106)

Prodaja IU na trgu Unije se je med letom 2007 in OPP zmanjšala za 20 %. Po 5-odstotnem zmanjšanju leta 2008 se je obseg prodaje leta 2009 zaradi gospodarske recesije dodatno znižal za 24 odstotnih točk. Ta razvoj je v skladu z razvojem trga Unije, ki je med letom 2007 in OPP zaradi gospodarske recesije padel za 21 %.

IU

2007

2008

2009

OPP

Prodaja nepovezanim strankam v Uniji (v tonah)

112 387

106 431

80 340

89 551

Indeks

100

95

71

80

(e)   Tržni delež

| (107) | IU je med letoma 2007 in OPP uspelo ohraniti svoj tržni delež nespremenjen pri 44 %. V letih 2008 in 2009 pa je videti upad tržnega deleža na 41 % oziroma 40 % potrošnje Unije.









  IU | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež | 44 % | 41 % | 40 % | 44 % |
| Indeks | 100 | 94 | 91 | 100 |

(107)

IU je med letoma 2007 in OPP uspelo ohraniti svoj tržni delež nespremenjen pri 44 %. V letih 2008 in 2009 pa je videti upad tržnega deleža na 41 % oziroma 40 % potrošnje Unije.

IU

2007

2008

2009

OPP

Tržni delež

44 %

41 %

40 %

44 %

Indeks

100

94

91

100

(f)   Rast

| (108) | Med letom 2007 in OPP, ko se je potrošnja Unije zmanjšala za 21 %, se je obseg prodaje IU zmanjšal le za 20 %. IU je tako v majhni meri pridobila tržni delež, medtem ko je uvoz iz zadevnih držav v istem obdobju izgubil skoraj 2 odstotni točki. |
| --- | --- |

(108)

Med letom 2007 in OPP, ko se je potrošnja Unije zmanjšala za 21 %, se je obseg prodaje IU zmanjšal le za 20 %. IU je tako v majhni meri pridobila tržni delež, medtem ko je uvoz iz zadevnih držav v istem obdobju izgubil skoraj 2 odstotni točki.

(g)   Zaposlenost

| (109) | Stopnja zaposlenosti v IU se je med letom 2007 in OPP zmanjšala za 12 %. Do glavnega zmanjšanja je prišlo leta 2009, ko se je zaposlenost zmanjšala za 8 odstotnih točk. To kaže, da se je IU uspelo prilagoditi novim razmeram na trgu.









  IU | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost | 3 052 | 2 978 | 2 752 | 2 694 |
| Indeks | 100 | 98 | 90 | 88 |

(109)

Stopnja zaposlenosti v IU se je med letom 2007 in OPP zmanjšala za 12 %. Do glavnega zmanjšanja je prišlo leta 2009, ko se je zaposlenost zmanjšala za 8 odstotnih točk. To kaže, da se je IU uspelo prilagoditi novim razmeram na trgu.

IU

2007

2008

2009

OPP

Zaposlenost

3 052

2 978

2 752

2 694

Indeks

100

98

90

88

(h)   Produktivnost

| (110) | Produktivnost delovne sile IU, merjena kot proizvodnja na ekvivalent polne zaposlitve na leto, je bila v obravnavanem obdobju nestanovitna, saj se je leta 2008 povečala za 2 odstotni točki in se nato zmanjšala za 5 odstotnih točk leta 2009, preden se je v OPP povečala za 6 odstotnih točk.









  IU | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost | 59,9 | 61,3 | 57,9 | 61,4 |
| Indeks | 100 | 102 | 97 | 103 |

(110)

Produktivnost delovne sile IU, merjena kot proizvodnja na ekvivalent polne zaposlitve na leto, je bila v obravnavanem obdobju nestanovitna, saj se je leta 2008 povečala za 2 odstotni točki in se nato zmanjšala za 5 odstotnih točk leta 2009, preden se je v OPP povečala za 6 odstotnih točk.

IU

2007

2008

2009

OPP

Produktivnost

59,9

61,3

57,9

61,4

Indeks

100

102

97

103

(i)   Višina stopnje dampinga

| (111) | Vpliv višine dejanske stopnje dampinga na IU, ki je bila visoka, se glede na celoten obseg uvoza iz zadevnih držav in obstoj protidampinških dajatev ne more šteti za bistvenega. |
| --- | --- |

(111)

Vpliv višine dejanske stopnje dampinga na IU, ki je bila visoka, se glede na celoten obseg uvoza iz zadevnih držav in obstoj protidampinških dajatev ne more šteti za bistvenega.

5.3   Podatki, ki se nanašajo na vzorčene proizvajalce Unije

(j)   Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene

| (112) | Prodajne cene na enoto IU so se zvišale za 11 % med letom 2007 in OPP. Cene so se postopno zviševale za 16 % do leta 2009 in nato padle za 5-odstotnih točk v OPP. Razvoj cen je povezan z dejstvom, da je IU uspela pred gospodarsko recesijo porazdeliti zelo draga naročila v leto 2009. Povezan je tudi z migracijo IU k dragim JŽV, zlasti JŽV večjega premera.









  Vzorčeni proizvajalci | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto (EUR/tono) | 3 219 | 3 492 | 3 720 | 3 560 |
| Indeks | 100 | 108 | 116 | 111 |

(112)

Prodajne cene na enoto IU so se zvišale za 11 % med letom 2007 in OPP. Cene so se postopno zviševale za 16 % do leta 2009 in nato padle za 5-odstotnih točk v OPP. Razvoj cen je povezan z dejstvom, da je IU uspela pred gospodarsko recesijo porazdeliti zelo draga naročila v leto 2009. Povezan je tudi z migracijo IU k dragim JŽV, zlasti JŽV večjega premera.

Vzorčeni proizvajalci

2007

2008

2009

OPP

Povprečna prodajna cena na enoto (EUR/tono)

3 219

3 492

3 720

3 560

Indeks

100

108

116

111

(k)   Plače

| (113) | Med letom 2007 in OPP se je povprečna plača na ekvivalent polnega delovnega časa zmanjšala za 12 % v obravnavanem obdobju. Na podlagi spodnje razpredelnice ni mogoče sprejeti nobenih smiselnih sklepov, saj je na plače na zaposlenega močno vplivalo nihanje menjalnega tečaja med GBP in EUR v obravnavanem obdobju.









  Vzorčeni proizvajalci | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Plače na ekvivalent polnega delovnega časa (EUR) | 55 062 | 50 570 | 46 638 | 48 329 |
| Indeks | 100 | 92 | 85 | 88 |

(113)

Med letom 2007 in OPP se je povprečna plača na ekvivalent polnega delovnega časa zmanjšala za 12 % v obravnavanem obdobju. Na podlagi spodnje razpredelnice ni mogoče sprejeti nobenih smiselnih sklepov, saj je na plače na zaposlenega močno vplivalo nihanje menjalnega tečaja med GBP in EUR v obravnavanem obdobju.

Vzorčeni proizvajalci

2007

2008

2009

OPP

Plače na ekvivalent polnega delovnega časa (EUR)

55 062

50 570

46 638

48 329

Indeks

100

92

85

88

(l)   Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala

| (114) | Čeprav so se naložbe v JŽV zmanjšale za 32 % v obravnavanem obdobju, so bile še vedno znatne in so znašale več kot 35 milijonov EUR. Naložbe so se osredotočale predvsem na visoko stopnjo JŽV. Vzorčeni proizvajalci v obravnavanem obdobju niso naleteli na težave pri zbiranju kapitala, ker je bilo naložbe običajno mogoče odplačati v nekaj letih.









  Vzorčeni proizvajalci | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe
  (v 1 000 EUR) | 12 331 | 9 038 | 6 283 | 8 406 |
| Indeks | 100 | 73 | 51 | 68 |

(114)

Čeprav so se naložbe v JŽV zmanjšale za 32 % v obravnavanem obdobju, so bile še vedno znatne in so znašale več kot 35 milijonov EUR. Naložbe so se osredotočale predvsem na visoko stopnjo JŽV. Vzorčeni proizvajalci v obravnavanem obdobju niso naleteli na težave pri zbiranju kapitala, ker je bilo naložbe običajno mogoče odplačati v nekaj letih.

Vzorčeni proizvajalci

2007

2008

2009

OPP

Naložbe

(v 1 000 EUR)

12 331

9 038

6 283

8 406

Indeks

100

73

51

68

(m)   Dobičkonosnost na trgu EU

| (115) | Vzorčenim proizvajalcem je uspelo doseči dobiček v celotnem obravnavanem obdobju. Dobiček, dosežen med letom 2008 in OPP je bil nad ciljnim dobičkom, in sicer 5 %, določenim v prvotni preiskavi. Rezultate, ki so jih dosegli vzorčeni proizvajalci, je mogoče pojasniti z razvojem cen med letom 2007 in OPP ter stalnim svetovnim povpraševanjem po vzorčenih proizvajalcih, kar jim je omogočalo zmanjšanje stalnih stroškov. Upad v dobičkonosnosti v OPP se lahko razloži z znižanjem cen in obsega proizvodnje, kar je negativno vplivalo na stroške proizvodnje.









  Vzorčeni proizvajalci | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost na trgu EU (%) | 3,6 % | 5,7 % | 11,1 % | 6,5 % |
| Indeks | 100 | 158 | 307 | 179 |

(115)

Vzorčenim proizvajalcem je uspelo doseči dobiček v celotnem obravnavanem obdobju. Dobiček, dosežen med letom 2008 in OPP je bil nad ciljnim dobičkom, in sicer 5 %, določenim v prvotni preiskavi. Rezultate, ki so jih dosegli vzorčeni proizvajalci, je mogoče pojasniti z razvojem cen med letom 2007 in OPP ter stalnim svetovnim povpraševanjem po vzorčenih proizvajalcih, kar jim je omogočalo zmanjšanje stalnih stroškov. Upad v dobičkonosnosti v OPP se lahko razloži z znižanjem cen in obsega proizvodnje, kar je negativno vplivalo na stroške proizvodnje.

Vzorčeni proizvajalci

2007

2008

2009

OPP

Dobičkonosnost na trgu EU (%)

3,6 %

5,7 %

11,1 %

6,5 %

Indeks

100

158

307

179

(n)   Donosnost naložb

| (116) | Donosnost naložb, izražena kot celoten dobiček, ustvarjen iz dejavnosti JŽV, v odstotkih čiste knjigovodske vrednosti sredstev, neposredno in posredno povezan s proizvodnjo JŽV, je sledila navedenemu trendu dobičkonosnosti v celotnem obravnavanem obdobju.









  Vzorčeni proizvajalci | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost naložb (%) | 24,5 % | 45 % | 76,4 % | 69,6 % |
| Indeks | 100 | 184 | 312 | 284 |

(116)

Donosnost naložb, izražena kot celoten dobiček, ustvarjen iz dejavnosti JŽV, v odstotkih čiste knjigovodske vrednosti sredstev, neposredno in posredno povezan s proizvodnjo JŽV, je sledila navedenemu trendu dobičkonosnosti v celotnem obravnavanem obdobju.

Vzorčeni proizvajalci

2007

2008

2009

OPP

Donosnost naložb (%)

24,5 %

45 %

76,4 %

69,6 %

Indeks

100

184

312

284

(o)   Denarni tok

| (117) | Likvidnostni položaj se je izboljšal med letom 2007 in OPP, v celotnem obravnavanem obdobju pa je sledil trendom dobičkonosnosti.









  Vzorčeni proizvajalci | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok
  (v 1 000 EUR) | 20 255 | 38 579 | 60 276 | 45 841 |
| Indeks | 100 | 190 | 298 | 226 |

(117)

Likvidnostni položaj se je izboljšal med letom 2007 in OPP, v celotnem obravnavanem obdobju pa je sledil trendom dobičkonosnosti.

Vzorčeni proizvajalci

2007

2008

2009

OPP

Denarni tok

(v 1 000 EUR)

20 255

38 579

60 276

45 841

Indeks

100

190

298

226

(p)   Okrevanje od učinkov preteklega dampinga

| (118) | Medtem ko zgoraj proučeni kazalci kažejo, da je IU utrpela škodo zaradi gospodarske recesije, saj so se obseg prodaje, obseg proizvodnje, zaposlenost in naložbe znižale, kažejo tudi, da je IU prilagodila svojo proizvodno opremo novemu gospodarskemu okolju, da bo lahko izkoristila priložnosti na trgih EU in v segmentih trgov zunaj EU, kjer je mogoče doseči visoke stopnje. Izboljšanje gospodarskih in finančnih razmer IU poleg uvedbe protidampinških ukrepov leta 1999 kaže, da so ukrepi učinkoviti in da je IU okrevala po učinkih preteklih dampinških praks. |
| --- | --- |

(118)

Medtem ko zgoraj proučeni kazalci kažejo, da je IU utrpela škodo zaradi gospodarske recesije, saj so se obseg prodaje, obseg proizvodnje, zaposlenost in naložbe znižale, kažejo tudi, da je IU prilagodila svojo proizvodno opremo novemu gospodarskemu okolju, da bo lahko izkoristila priložnosti na trgih EU in v segmentih trgov zunaj EU, kjer je mogoče doseči visoke stopnje. Izboljšanje gospodarskih in finančnih razmer IU poleg uvedbe protidampinških ukrepov leta 1999 kaže, da so ukrepi učinkoviti in da je IU okrevala po učinkih preteklih dampinških praks.

| (119) | Ukrajinska vlada je navedla, da ne razume, kako bi odprava protidampinških dajatev na ukrajinski uvoz lahko škodila industriji Unije, saj njeni kazalci škode kažejo večinoma pozitivne trende v obdobju gospodarske krize, zlasti med letom 2009 in OPP. Vendar je ta analiza temeljila na omejenem časovnem obdobju in ne na celotnem obravnavanem obdobju. Opozoriti je treba, da to obdobje ne predstavlja splošnega trenda, ki se je začelo v razmerah, ko ciljni dobiček še niti ni bil dosežen in je bil dosežen kljub gospodarski krizi, ki je vplivala na industrijo Unije, ter njenimi kazalci na koncu obravnavanega obdobja. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 112 in 115, je relativno splošno sliko industrije Unije mogoče razložiti po eni strani z velikim številom naročil konec leta 2008, prerazporejenih v celo leto 2009, in s povečanjem potrošnje na trgih zunaj EU, kar je prispevalo k splošnim pozitivnim trendom glede kazalcev, povezanih z dobičkom. |
| --- | --- |

(119)

Ukrajinska vlada je navedla, da ne razume, kako bi odprava protidampinških dajatev na ukrajinski uvoz lahko škodila industriji Unije, saj njeni kazalci škode kažejo večinoma pozitivne trende v obdobju gospodarske krize, zlasti med letom 2009 in OPP. Vendar je ta analiza temeljila na omejenem časovnem obdobju in ne na celotnem obravnavanem obdobju. Opozoriti je treba, da to obdobje ne predstavlja splošnega trenda, ki se je začelo v razmerah, ko ciljni dobiček še niti ni bil dosežen in je bil dosežen kljub gospodarski krizi, ki je vplivala na industrijo Unije, ter njenimi kazalci na koncu obravnavanega obdobja. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 112 in 115, je relativno splošno sliko industrije Unije mogoče razložiti po eni strani z velikim številom naročil konec leta 2008, prerazporejenih v celo leto 2009, in s povečanjem potrošnje na trgih zunaj EU, kar je prispevalo k splošnim pozitivnim trendom glede kazalcev, povezanih z dobičkom.

5.4   Sklep

| (120) | Čeprav se je potrošnja zmanjšala za 21 %, je IU uspelo ohraniti svoj tržni delež, cene so se povečale za 11 %, zaloge so ostale na primerni ravni, medtem ko se je obseg proizvodnje zmanjšal manj kot potrošnja. IU je bila dobičkonosna v celotnem obravnavanem obdobju. Glede na navedeno je mogoče skleniti, da IU v obravnavanem obdobju ni utrpela materialne škode. |
| --- | --- |

(120)

Čeprav se je potrošnja zmanjšala za 21 %, je IU uspelo ohraniti svoj tržni delež, cene so se povečale za 11 %, zaloge so ostale na primerni ravni, medtem ko se je obseg proizvodnje zmanjšal manj kot potrošnja. IU je bila dobičkonosna v celotnem obravnavanem obdobju. Glede na navedeno je mogoče skleniti, da IU v obravnavanem obdobju ni utrpela materialne škode.

F.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

| (121) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 55 in 68, imajo proizvajalci izvozniki v LRK in Ukrajini možnost znatno povečati svoj obseg izvoza v Unijo tako, da uporabijo razpoložljive proste zmogljivosti. Na voljo imajo velike zmogljivosti, ki dosegajo več kot 500 000 ton, kar predstavlja celotno potrošnjo Unije. Zaradi tega je verjetno, da bi ob razveljavitvi ukrepov na trg Unije prodrle znatne količine kitajskih in ukrajinskih JŽV, da si povrnejo izgubljeni tržni delež in ga še povečajo. |
| --- | --- |

(121)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 55 in 68, imajo proizvajalci izvozniki v LRK in Ukrajini možnost znatno povečati svoj obseg izvoza v Unijo tako, da uporabijo razpoložljive proste zmogljivosti. Na voljo imajo velike zmogljivosti, ki dosegajo več kot 500 000 ton, kar predstavlja celotno potrošnjo Unije. Zaradi tega je verjetno, da bi ob razveljavitvi ukrepov na trg Unije prodrle znatne količine kitajskih in ukrajinskih JŽV, da si povrnejo izgubljeni tržni delež in ga še povečajo.

| (122) | Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 88, so bile cene uvoza iz LRK in Ukrajine nizke in so nelojalno nižale prodajne cene EU. Te nizke cene se bodo najverjetneje še naprej zaračunavale. Kot je navedeno v uvodni izjavi 67, lahko v primeru Ukrajine cene še dodatno padejo. Tako gibanje cen, skupaj z zmožnostjo izvoznikov v teh državah, da na trg Unije dobavijo znatne količine zadevnega izdelka, bi imelo po vsej verjetnosti negativen učinek na cene na trg Unije, s pričakovanim negativnim vplivom na gospodarski položaj IU. Kot je navedeno, je finančna uspešnost IU tesno povezana z ravnijo cen na trgu EU. Obstaja verjetnost, da bi izpostavljenost IU večjemu obsegu uvoza iz LRK in Ukrajine po dampinških cenah povzročila poslabšanje njenega finančnega stanja, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi. Na podlagi tega se zato sklene, da bi bila posledica razveljavitve ukrepov za uvoz s poreklom iz LRK in Ukrajine po vsej verjetnosti ponovitev škode IU. |
| --- | --- |

(122)

Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 88, so bile cene uvoza iz LRK in Ukrajine nizke in so nelojalno nižale prodajne cene EU. Te nizke cene se bodo najverjetneje še naprej zaračunavale. Kot je navedeno v uvodni izjavi 67, lahko v primeru Ukrajine cene še dodatno padejo. Tako gibanje cen, skupaj z zmožnostjo izvoznikov v teh državah, da na trg Unije dobavijo znatne količine zadevnega izdelka, bi imelo po vsej verjetnosti negativen učinek na cene na trg Unije, s pričakovanim negativnim vplivom na gospodarski položaj IU. Kot je navedeno, je finančna uspešnost IU tesno povezana z ravnijo cen na trgu EU. Obstaja verjetnost, da bi izpostavljenost IU večjemu obsegu uvoza iz LRK in Ukrajine po dampinških cenah povzročila poslabšanje njenega finančnega stanja, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi. Na podlagi tega se zato sklene, da bi bila posledica razveljavitve ukrepov za uvoz s poreklom iz LRK in Ukrajine po vsej verjetnosti ponovitev škode IU.

| (123) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 63 so proste zmogljivosti v Južni Afriki videti omejene. Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 92, je bilo ugotovljeno, da južnoafriške izvozne cene za EU ne nelojalno nižajo prodajnih cen IU. Glede na majhen obseg, izvožen v EU, ki je vstopil na trg Unije, so se izvozne cene južnoafriških JŽV za pet glavnih trgov zunaj EU primerjale tudi s cenami IU na osnovi vrste izdelka. Ugotovljeno je bilo, da te cene prav tako ne nelojalno nižajo prodajnih cen IU. |
| --- | --- |

(123)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 63 so proste zmogljivosti v Južni Afriki videti omejene. Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 92, je bilo ugotovljeno, da južnoafriške izvozne cene za EU ne nelojalno nižajo prodajnih cen IU. Glede na majhen obseg, izvožen v EU, ki je vstopil na trg Unije, so se izvozne cene južnoafriških JŽV za pet glavnih trgov zunaj EU primerjale tudi s cenami IU na osnovi vrste izdelka. Ugotovljeno je bilo, da te cene prav tako ne nelojalno nižajo prodajnih cen IU.

| (124) | Glede na omejene proste zmogljivosti in odsotnost nelojalnega nižanja prodajnih cen se skleni, da razveljavitev ukrepov za uvoz s poreklom iz Južne Afrike najverjetneje ne bi povzročil ponovitve škode IU. |
| --- | --- |

(124)

Glede na omejene proste zmogljivosti in odsotnost nelojalnega nižanja prodajnih cen se skleni, da razveljavitev ukrepov za uvoz s poreklom iz Južne Afrike najverjetneje ne bi povzročil ponovitve škode IU.

G.   INTERES UNIJE

1.   Uvod

| (125) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov proti LRK in Ukrajini v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov. Treba je opozoriti, da se v prejšnjih preiskavah sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, tj. analiza položaja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno kakršnega koli neupravičenega negativnega vpliva trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani. |
| --- | --- |

(125)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov proti LRK in Ukrajini v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov. Treba je opozoriti, da se v prejšnjih preiskavah sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, tj. analiza položaja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno kakršnega koli neupravičenega negativnega vpliva trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani.

| (126) | Na podlagi tega je bilo preučeno, ali so kljub sklepom o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da ohranitev ukrepov proti uvozu s poreklom iz LRK in Ukrajine v tem konkretnem primeru ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(126)

Na podlagi tega je bilo preučeno, ali so kljub sklepom o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da ohranitev ukrepov proti uvozu s poreklom iz LRK in Ukrajine v tem konkretnem primeru ni v interesu Unije.

2.   Interes IU

| (127) | IU je dokazala, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil pozitiven razvoj njenih gospodarskih razmer v obravnavanem obdobju. Zlasti pa je dejstvo, da je IU v obravnavanem obdobju ohranila svoj tržni delež, v močnem nasprotju s položajem pred uvedbo ukrepov leta 1999. Poleg tega je IU med letom 2007 in OPP izboljšala svoje stanje glede dobička. Nadalje je treba opozoriti, da je bilo ugotovljeno, da je prišlo do izogibanja ukrepom pri uvozu iz Maroka, Moldavije in Južne Koreje. Če do tega ne bi prišlo, bi bil položaj IU še ugodnejši. |
| --- | --- |

(127)

IU je dokazala, da je strukturno sposobna preživeti. To je potrdil pozitiven razvoj njenih gospodarskih razmer v obravnavanem obdobju. Zlasti pa je dejstvo, da je IU v obravnavanem obdobju ohranila svoj tržni delež, v močnem nasprotju s položajem pred uvedbo ukrepov leta 1999. Poleg tega je IU med letom 2007 in OPP izboljšala svoje stanje glede dobička. Nadalje je treba opozoriti, da je bilo ugotovljeno, da je prišlo do izogibanja ukrepom pri uvozu iz Maroka, Moldavije in Južne Koreje. Če do tega ne bi prišlo, bi bil položaj IU še ugodnejši.

| (128) | Upravičeno gre pričakovati lahko, da bo IU še naprej imela koristi od ohranitve ukrepov. V primeru, da se ukrepi proti uvozu s poreklom iz LRK in Ukrajine ne ohranijo, je verjetno, da bo IU ponovno utrpela škodo zaradi povečanega uvoza po dampinških cenah iz teh držav in da se bo njen finančni položaj poslabšal. |
| --- | --- |

(128)

Upravičeno gre pričakovati lahko, da bo IU še naprej imela koristi od ohranitve ukrepov. V primeru, da se ukrepi proti uvozu s poreklom iz LRK in Ukrajine ne ohranijo, je verjetno, da bo IU ponovno utrpela škodo zaradi povečanega uvoza po dampinških cenah iz teh držav in da se bo njen finančni položaj poslabšal.

3.   Interes uvoznikov

| (129) | Treba je opozoriti, de je bilo v prejšnjih preiskavah ugotovljeno, da vpliv uvedbe ukrepov ne bi bil znaten. Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, sta izpolnjena vprašalnika predložila dva uvoznika, ki sta tudi v celoti sodelovala v tem postopku. Navedla sta, da ukrepi zvišujejo cene. Vendar je preiskava pokazala, da obstajajo drugi viri dobave in da so bile cene uvoza iz drugih držav na podobnih ravneh kot kitajske cene. |
| --- | --- |

(129)

Treba je opozoriti, de je bilo v prejšnjih preiskavah ugotovljeno, da vpliv uvedbe ukrepov ne bi bil znaten. Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, sta izpolnjena vprašalnika predložila dva uvoznika, ki sta tudi v celoti sodelovala v tem postopku. Navedla sta, da ukrepi zvišujejo cene. Vendar je preiskava pokazala, da obstajajo drugi viri dobave in da so bile cene uvoza iz drugih držav na podobnih ravneh kot kitajske cene.

| (130) | Na osnovi navedenega je bilo ugotovljeno, da trenutno veljavni ukrepi ne vplivajo bistveno na njihov finančni položaj in da nadaljevanje ukrepov ne bi pretirano vplivalo na uvoznike. |
| --- | --- |

(130)

Na osnovi navedenega je bilo ugotovljeno, da trenutno veljavni ukrepi ne vplivajo bistveno na njihov finančni položaj in da nadaljevanje ukrepov ne bi pretirano vplivalo na uvoznike.

4.   Interes uporabnikov

| (131) | JŽV se uporabljajo v zelo različne namene, zato bi to lahko zadevalo številne uporabniške industrije, kot so ribiška industrija, pomorska industrija/sektor pomorskih prevozov, naftna industrija in pridobivanje zemeljskega plina, rudarstvo, gozdarstvo, letalski prevozi, nizka in visoka gradnja ter drugo gradbeništvo, višinska krmila. Navedeni seznam uporabniških industrij je le okviren. |
| --- | --- |

(131)

JŽV se uporabljajo v zelo različne namene, zato bi to lahko zadevalo številne uporabniške industrije, kot so ribiška industrija, pomorska industrija/sektor pomorskih prevozov, naftna industrija in pridobivanje zemeljskega plina, rudarstvo, gozdarstvo, letalski prevozi, nizka in visoka gradnja ter drugo gradbeništvo, višinska krmila. Navedeni seznam uporabniških industrij je le okviren.

| (132) | Komisija je poslala vprašalnike vsem znanim uporabnikom. Kot je navedeno v uvodni izjavi 16, je v tem postopku sodeloval samo en uporabnik. Navedel je, da ni utrpel škode zaradi obstoja ukrepov, saj so bili na voljo drugi viri in da JŽV niso predstavljali znatnega deleža njegovih stroškov proizvodnje. S tem v zvezi je bilo sklenjeno, da glede na zanemarljiv pomen stroškov JŽV za uporabniške industrije in obstoj drugih razpoložljivih virov dobave veljavni ukrepi nimajo znatnega učinka na uporabniško industrijo. |
| --- | --- |

(132)

Komisija je poslala vprašalnike vsem znanim uporabnikom. Kot je navedeno v uvodni izjavi 16, je v tem postopku sodeloval samo en uporabnik. Navedel je, da ni utrpel škode zaradi obstoja ukrepov, saj so bili na voljo drugi viri in da JŽV niso predstavljali znatnega deleža njegovih stroškov proizvodnje. S tem v zvezi je bilo sklenjeno, da glede na zanemarljiv pomen stroškov JŽV za uporabniške industrije in obstoj drugih razpoložljivih virov dobave veljavni ukrepi nimajo znatnega učinka na uporabniško industrijo.

5.   Sklep o interesu Unije

| (133) | Glede na navedeno se sklene, da ni tehtnih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(133)

Glede na navedeno se sklene, da ni tehtnih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov.

H.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (134) | Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za ohranitev obstoječih ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Ukrajine in za ukinitev ukrepov glede uvoza s poreklom iz Južne Afrike. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za predložitev stališč. Predložene niso bile nobene pripombe, zaradi katerih bi se spremenili zgornji sklepi. |
| --- | --- |

(134)

Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za ohranitev obstoječih ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Ukrajine in za ukinitev ukrepov glede uvoza s poreklom iz Južne Afrike. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za predložitev stališč. Predložene niso bile nobene pripombe, zaradi katerih bi se spremenili zgornji sklepi.

| (135) | Iz navedenega sledi, kot je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz JŽV s poreklom iz LRK in Ukrajine. Nasprotno se ukrepi za uvoz iz Južne Afrike morajo izteči. |
| --- | --- |

(135)

Iz navedenega sledi, kot je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz JŽV s poreklom iz LRK in Ukrajine. Nasprotno se ukrepi za uvoz iz Južne Afrike morajo izteči.

| (136) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 2 in 3, so bile veljavne protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka iz Ukrajine in LRK razširjene, tako da zajemajo tudi uvoz JŽV, poslanih iz Moldavije, Maroka in Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Moldavije, Maroka ali Republike Koreje ali ne. Protidampinško dajatev, ki naj se ohrani za uvoz zadevnega izdelka, kot je določeno v uvodni izjavi 2, je treba še naprej razširiti na uvoz JŽV, poslanih iz Moldavije, Maroka in Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom v Moldaviji, Maroku in Republiki Koreji ali ne. Maroškega proizvajalca izvoznika, izvzetega iz ukrepov, razširjenih z Uredbo (ES) št. 1886/2004, je treba izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo. Enajst proizvajalcev izvoznikov v Južni Koreji, ki so bili izvzeti iz ukrepov, razširjenih z Izvedbeno uredbo (ES) št. 400/2010, je treba izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo – |
| --- | --- |

(136)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 2 in 3, so bile veljavne protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka iz Ukrajine in LRK razširjene, tako da zajemajo tudi uvoz JŽV, poslanih iz Moldavije, Maroka in Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Moldavije, Maroka ali Republike Koreje ali ne. Protidampinško dajatev, ki naj se ohrani za uvoz zadevnega izdelka, kot je določeno v uvodni izjavi 2, je treba še naprej razširiti na uvoz JŽV, poslanih iz Moldavije, Maroka in Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom v Moldaviji, Maroku in Republiki Koreji ali ne. Maroškega proizvajalca izvoznika, izvzetega iz ukrepov, razširjenih z Uredbo (ES) št. 1886/2004, je treba izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo. Enajst proizvajalcev izvoznikov v Južni Koreji, ki so bili izvzeti iz ukrepov, razširjenih z Izvedbeno uredbo (ES) št. 400/2010, je treba izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz jeklenih vrvi in kablov, vključno zaprti, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98 (oznake TARIC 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 in 7312109819), in so s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ukrajine.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno CIF franko meja Unije brez plačane dajatve za izdelek iz odstavka 1 in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, je 60,4 %.

3.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno CIF franko meja Unije, brez plačane dajatve, za izdelek iz odstavka 1 in s poreklom iz Ukrajine je 51,8 %.

4.   Dokončna protidampinška dajatev, ki se uporablja za uvoz s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kot je določen v odstavku 2, se razširi na uvoz istih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka, ne glede na to, ali so deklarirani s poreklom iz Maroka ali ne (oznake TARIC 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 in 7312109812), razen tistih, ki jih proizvaja družba Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Maroko (dodatna oznaka TARIC A567), in na uvoz istih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani s poreklom iz Republike Koreje ali ne (oznake TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 in 7312109813), razen tistih, ki jih proizvajajo družbe, navedene spodaj:

| Država | Družba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Republika Koreja | Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872 | A969 |
| Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969 |

Država

Družba

Dodatna oznaka TARIC

Republika Koreja

Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

A969

5.   Dokončna protidampinška dajatev, ki se uporablja za uvoz s poreklom iz Ukrajine, kot je navedeno v odstavku 3, se razširi na uvoz istih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Moldavije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Moldavije ali ne (oznaka TARIC 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 in 7312109811).

6.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

7.   Postopek pregleda glede uvoza jeklenih vrvi in kablov, vključno zaprti, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm s poreklom iz Južne Afrike, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98, se zaključi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2012

Za Svet

Predsednik

N. WAMMEN

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 217, 17.8.1999, str. 1.

2

(3)  UL L 211, 4.8.2001, str. 1.

3

(4)  UL L 285, 31.10.2007, str. 1.

4

(5)  UL L 120, 24.4.2004, str. 1.

5

(6)  UL L 328, 30.10.2004, str. 1.

6

(7)  UL L 299, 16.11.2005, str. 1.

7

(8)  UL L 117, 11.5.2010, str. 1.

8

(9)  UL C 309, 13.11.2010, str. 6.

9

(10)  UL C 311, 16.11.2010, str. 16.

10

(11)  Zadeva T-369/08 Evropsko združenje uvoznikov žičnatih vrvi (EWRIA) in drugi proti Evropski Komisiji [2010], odstavki 76 in naslednji.

11

(12)  UL L 211, 4.8.2001, str. 1.

12

---

| 9.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 36/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 36/17

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 103/2012

z dne 7. februarja 2012

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) ter zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi.

| (3) | Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice.

| (4) | Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu (1) razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca (2) navedene razpredelnice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je še tri mesece mogoče sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. februarja 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Modularni zaslon (t.i. „LCD-stena“), ki ga sestavlja več modulov, izdelanih iz plošč, pri čemer vsaka meri približno 38 × 38 × 9 cm.
  Vsaka plošča vsebuje rdeče, zelene in modre svetleče diode ter ima ločljivost 16 × 16 točk, velikost točke 24 mm, svetlost 2 000 cd/m2 ter stopnjo osveževanja višjo od 300 Hz. Prav tako vsebujejo krmilno elektroniko.
  Modul ima tudi sistem za obdelavo podatkov, ki ga sestavljata:






  — | video procesor, ki sprejema različne vhode signala (kot na primer CVBS, Y/C, YUV/RGB, (HD-)SDI ali DVI) in omogoča prilagajanje slike/video posnetka do velikosti modula, in |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Modularni zaslon (t.i. „LCD-stena“), ki ga sestavlja več modulov, izdelanih iz plošč, pri čemer vsaka meri približno 38 × 38 × 9 cm.

Vsaka plošča vsebuje rdeče, zelene in modre svetleče diode ter ima ločljivost 16 × 16 točk, velikost točke 24 mm, svetlost 2 000 cd/m2 ter stopnjo osveževanja višjo od 300 Hz. Prav tako vsebujejo krmilno elektroniko.

Modul ima tudi sistem za obdelavo podatkov, ki ga sestavljata:

—

video procesor, ki sprejema različne vhode signala (kot na primer CVBS, Y/C, YUV/RGB, (HD-)SDI ali DVI) in omogoča prilagajanje slike/video posnetka do velikosti modula, in

| — | signalni procesor, ki omogoča funkcijo prestrukturiranja slikovnih točk („pixel mapping“) vhodnega signala na zaslonsko ploščo. |
| --- | --- |

—

signalni procesor, ki omogoča funkcijo prestrukturiranja slikovnih točk („pixel mapping“) vhodnega signala na zaslonsko ploščo.

Procesirani signal se pošlje s signalnega procesorja na razdelilnik preko kablov iz optičnih vlaken. Razdelilnik nato pošlje podatke v različne ploščice zaslonske plošče.

Zaslon ni namenjen gledanju od blizu. Uporablja se za športne/zabavne dogodke, reklame za blagovne znamke itd.

8528 59 80

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 4 k oddelku XVI ter besedilo oznak KN 8528, 8528 59 in 8528 59 80.

Modularni zaslon in sistem za obdelavo video posnetkov se upoštevata kot funkcionalna enota v smislu opombe 4 k oddelku XVI, saj sestavljata posamezni komponenti, medsebojno povezani z električnimi kabli ali drugimi napravami, katerih namen je skupaj prispevati k jasno opredeljeni funkciji.

Enota ima zmožnost prikazovanja video posnetkov iz različnih virov, kar je posamezna funkcija, opredeljena v tarifni številki 8528.

Glede na to, da ima enota zmožnost prikazovanja različnih vrst video posnetkov, se ne more šteti za električni aparat za signalizacijo z vizualnim prikazovanjem. Zato je uvrstitev v tarifno številko 8531 kot indikatorska plošča izključena (glej tudi pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 8531, (D)).

Enota se zato uvrsti pod oznako KN 8528 59 80 med druge barvne monitorje.

---

| 9.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 36/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 36/19

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 104/2012

z dne 7. februarja 2012

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) ter zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi.

| (3) | Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice.

| (4) | Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu (1) razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca (2) navedene razpredelnice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je še tri mesece mogoče sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. februarja 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Razvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Tako imenovani „komplet delov dvokolesa“, ki je sestavljen iz:






  (a) | okvirja, |

Opis blaga

Razvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Tako imenovani „komplet delov dvokolesa“, ki je sestavljen iz:

(a)

okvirja,

| (b) | sprednjih vilic in |
| --- | --- |

(b)

sprednjih vilic in

| (c) | dveh platišč. |
| --- | --- |

(c)

dveh platišč.

Sestavni deli se predložijo za carinjenje hkrati, vendar so pakirani posamezno.

| (a) | 8714 91 10 |
| --- | --- |

(a)

| (b) | 8714 91 30 |
| --- | --- |

(b)

| (c) | 8714 92 10 |
| --- | --- |

(c)

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedila oznak KN 8714, 8714 91, 8714 91 10 in 8714 91 30 ter 8714 92 in 8714 92 10.

Ker deli, ko se sestavijo, nimajo temeljnih značilnosti kompletnega dvokolesa, uvrstitev v podštevilko 8712 00 kot nekompletno dvokolo na podlagi splošnega pravila za razlago 2(a) ne pride v poštev (glej tudi pojasnjevalno opombo KN k podštevilki 8712 00).

Ker niso pakirani skupaj, njihova uvrstitev kot proizvoda, pripravljenega v kompletih za prodajo na drobno v smislu splošnega pravila za razlago 3(b), ne pride v poštev.. Zato je treba sestavne dele uvrstiti ločeno.

Okvir je zato treba uvrstiti pod oznako KN 8714 91 10, sprednje vilice pod oznako KN 8714 91 30, platišča pa pod oznako KN 8714 92 10.

---

| 9.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 36/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 36/21

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 105/2012

z dne 7. februarja 2012

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) ter zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi.

| (3) | Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice.

| (4) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu (1) razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca (2) navedene razpredelnice.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. februarja 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Večfunkcionalni stroj z merami približno 62 × 76 × 98 cm in težo približno 153 kg, ki zajema optični bralnik in elektrostatični tiskalni stroj.
  Stroj ima samodejno kaseto s 150-listi za kopiranje dvostranskih izvirnikov, dva pladnja za dovod papirja, nadzorno ploščo za uporabnika, spomin RAM z zmogljivostjo 2,5 GB in vgrajen pogon trdega diska z zmogljivostjo 80 GB. Opremljen je z ethernetom, brezžičnim lokalnim omrežjem in vmesnikom za USB.
  Stroj lahko opravlja naslednje funkcije:






  — | skeniranje, |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Večfunkcionalni stroj z merami približno 62 × 76 × 98 cm in težo približno 153 kg, ki zajema optični bralnik in elektrostatični tiskalni stroj.

Stroj ima samodejno kaseto s 150-listi za kopiranje dvostranskih izvirnikov, dva pladnja za dovod papirja, nadzorno ploščo za uporabnika, spomin RAM z zmogljivostjo 2,5 GB in vgrajen pogon trdega diska z zmogljivostjo 80 GB. Opremljen je z ethernetom, brezžičnim lokalnim omrežjem in vmesnikom za USB.

Stroj lahko opravlja naslednje funkcije:

—

skeniranje,

| — | tiskanje in |
| --- | --- |

—

tiskanje in

| — | digitalno kopiranje. |
| --- | --- |

—

digitalno kopiranje.

Stroj lahko tudi pošilja skenirane dokumente prek spleta (tako imenovano „faksiranje po elektronski pošti/spletu“).

Stroj lahko natisne do 51 strani formata A4 na minuto. Omogoča tudi spremembo velikosti skeniranih slik (25 – 400 %). Hitrost skeniranja je 70 slik na minuto.

Tiskalna ločljivost je 1 200 × 1 200 dpi samo za besedila oziroma 600 × 600 dpi za slike. Ločljivost kopiranja je 600 × 600 dpi.

Stroj deluje bodisi avtonomno kot kopirni stroj, ki skenira izvirnik in natisne kopije s pomočjo elektrostatičnega tiskalnega stroja, ali, kadar je priključen na omrežje ali na stroj za avtomatsko obdelavo podatkov, kot tiskalnik, skener ter stroj za faksiranje prek spleta.

8443 31 80

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 8443, 8443 31 in 8443 31 80.

Zaradi značilnosti stroja nobene od njegovih funkcij ni mogoče šteti kot glavne, zato je izključena uvrstitev pod oznako KN 8443 31 20. Hitrost kopiranja, hitrost skeniranja, prisotnost samodejne kasete za liste, število pladnjev za dovod papirja, nadzorna plošča ter funkcija spreminjanja velikosti prikaza ne zadostujejo, da bi lahko digitalno kopiranje štelo kot glavna funkcija.

Hitrost kopiranja je dejansko enaka tako za kopiranje kot tiskanje, saj je odvisna od tiskalnika, ki se uporablja za obe funkciji. Tudi pladnja za dovod papirja se uporabljata tako za tiskanje kot kopiranje. Hitrost skeniranja je ustrezna tako za skeniranje kot kopiranje. Samodejna kaseta za liste in nadzorna plošča se enakovredno uporabljata za kopiranje, skeniranje ter faksiranje prek spleta. Prisotnost funkcije spreminjanja velikosti prikaza, ki se nanaša zlasti na kopiranje, ne zadostuje, da bi kopiranje štelo kot glavna funkcija.

Pomembna značilnost je tudi sposobnost stroja za priključitev na stroj za avtomatsko obdelavo podatkov ali na omrežje, saj omogoča tiskanje in skeniranje dokumentov s stroja za avtomatsko obdelavo podatkov ali nanj in za pošiljanje takšnih dokumentov prek spleta.

Stroj je zato treba uvrstiti pod oznako KN 8443 31 80 kot drugi stroji, ki zagotavljajo najmanj dve od naslednjih funkcij: tiskanje, kopiranje ali prenos telefaksa, katerih glavna funkcija ni digitalno kopiranje.

---

| 9.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 36/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 36/23

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 106/2012

z dne 7. februarja 2012

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) ter zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi.

| (3) | Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice.

| (4) | Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki so jih izdali carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo, vendar niso v skladu s to uredbo (2). |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki so jih izdali carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo, vendar niso v skladu s to uredbo (2).

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu (1) razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca (2) navedene razpredelnice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je še tri mesece mogoče sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. februarja 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Naprava v obliki kovinskega diska s premerom približno 8 cm in debelino 2 cm (tako imenovani „naklonski mehanizem“).
  Naprava ima neravno površino z osrednjo osno vrtino, sestavljena pa je iz naslednjih delov:






  — | vodilna plošča, |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Naprava v obliki kovinskega diska s premerom približno 8 cm in debelino 2 cm (tako imenovani „naklonski mehanizem“).

Naprava ima neravno površino z osrednjo osno vrtino, sestavljena pa je iz naslednjih delov:

—

vodilna plošča,

| — | spiralna vzmet, |
| --- | --- |

—

spiralna vzmet,

| — | zgibna zareza, |
| --- | --- |

—

zgibna zareza,

| — | drsna zareza, |
| --- | --- |

—

drsna zareza,

| — | dva drsna zatika, |
| --- | --- |

—

dva drsna zatika,

| — | zaskočka, |
| --- | --- |

—

zaskočka,

| — | okrogla plošča. |
| --- | --- |

—

okrogla plošča.

Naprava je sestavni del mehanizmov za nastavitev naklona sedežev v motornih vozilih.

Uporablja se za nastavitev kota sedežnega naslanjala glede na potrebe voznika ali potnikov ter prispeva k stabilnosti sedeža.

(1) Glej sliko

9401 90 80

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 9401, 9401 90 in 9401 90 80.

Zaradi svojih značilnosti, tj. svoje precizne mehanske konstrukcije z več različnimi sestavnimi deli, je naprava posebej zasnovana kot bistveni del mehanizma za nastavitev naklona sedeža v motornem vozilu. Zato je izključena uvrstitev med kovinsko okovje, pribor in podobne izdelke iz tarifne številke 8302 (glej tudi HS pojasnjevalne opombe k tarifni številki 8302, prvi odstavek).

Zato se šteje, da je naprava del mehanizma za nastavitev naklona sedeža v motornem vozilu.

Naprava se zato uvrsti pod oznako KN 9401 90 80 kot drugi deli sedežev, ki se uporabljajo v motornih vozilih.

Image

---

(1)  Slika je zgolj informativna.

---

| 9.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 36/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 36/25

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 107/2012

z dne 8. februarja 2012

o spremembi Priloge k Uredbi (EU) št. 37/2010 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora v zvezi s snovjo oktenidin dihidroklorid

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter zlasti člena 14 v povezavi s členom 17 Uredbe,

ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za zdravila, ki ga je oblikoval Odbor za zdravila za veterinarsko uporabo,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 je treba določiti mejne vrednosti ostankov za farmakološko aktivne snovi, ki so namenjene uporabi v Uniji v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini za živali za proizvodnjo živil ali v biocidnih proizvodih, ki se uporabljajo pri živinoreji. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 je treba določiti mejne vrednosti ostankov za farmakološko aktivne snovi, ki so namenjene uporabi v Uniji v zdravilih za uporabo v veterinarski medicini za živali za proizvodnjo živil ali v biocidnih proizvodih, ki se uporabljajo pri živinoreji.

| (2) | Farmakološko aktivne snovi in njihova razvrstitev glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora so določene v Prilogi k Uredbi Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (2). |
| --- | --- |

(2)

Farmakološko aktivne snovi in njihova razvrstitev glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora so določene v Prilogi k Uredbi Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (2).

| (3) | Evropski agenciji za zdravila je bil predložen zahtevek za določitev mejnih vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za oktenidin dihidroklorid za dermalno uporabo pri vseh vrstah sesalcev za proizvodnjo živil. |
| --- | --- |

(3)

Evropski agenciji za zdravila je bil predložen zahtevek za določitev mejnih vrednosti ostankov (v nadaljnjem besedilu: MRL) za oktenidin dihidroklorid za dermalno uporabo pri vseh vrstah sesalcev za proizvodnjo živil.

| (4) | Odbor za zdravila za veterinarsko uporabo je priporočil, da za oktenidin dihidroklorid za dermalno uporabo pri vseh vrstah sesalcev za proizvodnjo živil ni treba določiti MRL. |
| --- | --- |

(4)

Odbor za zdravila za veterinarsko uporabo je priporočil, da za oktenidin dihidroklorid za dermalno uporabo pri vseh vrstah sesalcev za proizvodnjo živil ni treba določiti MRL.

| (5) | Razpredelnico 1 v Prilogi k Uredbi (EU) št. 37/2010 je zato treba spremeniti in vključiti snov oktenidin dihidroklorid za dermalno uporabo pri vseh vrstah sesalcev za proizvodnjo živil. |
| --- | --- |

(5)

Razpredelnico 1 v Prilogi k Uredbi (EU) št. 37/2010 je zato treba spremeniti in vključiti snov oktenidin dihidroklorid za dermalno uporabo pri vseh vrstah sesalcev za proizvodnjo živil.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (EU) št. 37/2010 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. februarja 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 152, 16.6.2009, str. 11.

1

(2)  UL L 15, 20.1.2010, str. 1.

2

---

PRILOGA

V razpredelnici 1 v Prilogi k Uredbi (EU) št. 37/2010 se po abecednem vrstnem redu vstavi naslednja snov:

| Farmakološko aktivna snov | Marker ostanek | Živalska vrsta | MRL | Ciljna tkiva | Druge določbe (v skladu s členom 14(7) Uredbe (ES) št. 470/2009) | Terapevtska razvrstitev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „oktenidin dihidroklorid | Se ne uporablja | vse vrste sesalcev za proizvodnjo živil | MRL se ne zahteva. | Se ne uporablja | Samo za dermalno uporabo. | učinkovine proti infekcijam / antiseptiki“ |

Farmakološko aktivna snov

Marker ostanek

Živalska vrsta

MRL

Ciljna tkiva

Druge določbe (v skladu s členom 14(7) Uredbe (ES) št. 470/2009)

Terapevtska razvrstitev

„oktenidin dihidroklorid

Se ne uporablja

vse vrste sesalcev za proizvodnjo živil

MRL se ne zahteva.

Se ne uporablja

Samo za dermalno uporabo.

učinkovine proti infekcijam / antiseptiki“

---

| 9.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 36/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 36/27

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 108/2012

z dne 8. februarja 2012

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. februarja 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 156,8 |
| MA | 56,6 |
| TN | 76,7 |
| TR | 130,2 |
| ZZ | 105,1 |
| 0707 00 05 | EG | 229,9 |
| JO | 137,5 |
| TR | 174,7 |
| US | 57,6 |
| ZZ | 149,9 |
| 0709 91 00 | EG | 330,9 |
| ZZ | 330,9 |
| 0709 93 10 | MA | 94,6 |
| TR | 141,0 |
| ZZ | 117,8 |
| 0805 10 20 | EG | 50,0 |
| IL | 78,7 |
| MA | 54,6 |
| TN | 53,8 |
| TR | 74,5 |
| ZZ | 62,3 |
| 0805 20 10 | IL | 138,0 |
| MA | 83,0 |
| ZZ | 110,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 60,2 |
| IL | 97,6 |
| JM | 98,5 |
| KR | 94,1 |
| MA | 111,3 |
| TR | 75,1 |
| ZZ | 89,5 |
| 0805 50 10 | EG | 46,1 |
| TR | 54,8 |
| ZZ | 50,5 |
| 0808 10 80 | CA | 130,0 |
| CL | 98,4 |
| CN | 109,0 |
| MA | 59,2 |
| MK | 31,8 |
| US | 145,7 |
| ZZ | 95,7 |
| 0808 30 90 | CL | 141,4 |
| CN | 51,0 |
| US | 120,5 |
| ZA | 105,1 |
| ZZ | 104,5 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

156,8

MA

56,6

TN

76,7

TR

130,2

ZZ

105,1

0707 00 05

EG

229,9

JO

137,5

TR

174,7

US

57,6

ZZ

149,9

0709 91 00

EG

330,9

ZZ

330,9

0709 93 10

MA

94,6

TR

141,0

ZZ

117,8

0805 10 20

EG

50,0

IL

78,7

MA

54,6

TN

53,8

TR

74,5

ZZ

62,3

0805 20 10

IL

138,0

MA

83,0

ZZ

110,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

60,2

IL

97,6

JM

98,5

KR

94,1

MA

111,3

TR

75,1

ZZ

89,5

0805 50 10

EG

46,1

TR

54,8

ZZ

50,5

0808 10 80

CA

130,0

CL

98,4

CN

109,0

MA

59,2

MK

31,8

US

145,7

ZZ

95,7

0808 30 90

CL

141,4

CN

51,0

US

120,5

ZA

105,1

ZZ

104,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 9.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 36/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 36/29

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 7. februarja 2012

o finančnem prispevku Unije za nujne ukrepe za boj proti vezikularni bolezni prašičev v Italiji in klasični prašičji kugi v Litvi leta 2011

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 577)

(Besedilo v italijanskem in litovskem jeziku je edino verodostojno)

(2012/72/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 3 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vezikularna bolezen prašičev je nalezljiva virusna bolezen pri prašičih, ki povzroča motnje v trgovini in pri izvozu v tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Vezikularna bolezen prašičev je nalezljiva virusna bolezen pri prašičih, ki povzroča motnje v trgovini in pri izvozu v tretje države.

| (2) | Klasična prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen pri prašičih in divjih prašičih, ki povzroča motnje v trgovini znotraj Unije in pri izvozu v tretje države. |
| --- | --- |

(2)

Klasična prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen pri prašičih in divjih prašičih, ki povzroča motnje v trgovini znotraj Unije in pri izvozu v tretje države.

| (3) | Pri izbruhu vezikularne bolezni prašičev obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi na druga gospodarstva s prašiči v isti državi članici, na druge države članice ali tretje države prek trgovine z živimi prašiči ali proizvodi iz njih. |
| --- | --- |

(3)

Pri izbruhu vezikularne bolezni prašičev obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi na druga gospodarstva s prašiči v isti državi članici, na druge države članice ali tretje države prek trgovine z živimi prašiči ali proizvodi iz njih.

| (4) | Pri izbruhu klasične prašičje kuge obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi na druga gospodarstva s prašiči v isti državi članici, na druge države članice ali tretje države prek trgovine z živimi prašiči, proizvodi iz njih, semeni, jajčnimi celicami in zarodki. |
| --- | --- |

(4)

Pri izbruhu klasične prašičje kuge obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi na druga gospodarstva s prašiči v isti državi članici, na druge države članice ali tretje države prek trgovine z živimi prašiči, proizvodi iz njih, semeni, jajčnimi celicami in zarodki.

| (5) | Direktiva Sveta 92/119/EGS z dne 17. decembra 1992 o splošnih ukrepih Skupnosti za nadzor nad določenimi živalskimi boleznimi in o posebnih ukrepih v primeru vezikularne bolezni prašičev (2) določa ukrepe, ki jih morajo države članice pri izbruhu takoj izvajati, da se prepreči nadaljnje širjenje virusa. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva Sveta 92/119/EGS z dne 17. decembra 1992 o splošnih ukrepih Skupnosti za nadzor nad določenimi živalskimi boleznimi in o posebnih ukrepih v primeru vezikularne bolezni prašičev (2) določa ukrepe, ki jih morajo države članice pri izbruhu takoj izvajati, da se prepreči nadaljnje širjenje virusa.

| (6) | Direktiva Sveta 2001/89/ES z dne 23. oktobra 2001 o ukrepih Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo (3) določa ukrepe, ki jih morajo države članice pri izbruhu takoj izvajati, da se prepreči nadaljnje širjenje virusa. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva Sveta 2001/89/ES z dne 23. oktobra 2001 o ukrepih Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo (3) določa ukrepe, ki jih morajo države članice pri izbruhu takoj izvajati, da se prepreči nadaljnje širjenje virusa.

| (7) | Odločba 2009/470/ES določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Unije za posebne veterinarske ukrepe, vključno z nujnimi ukrepi. V skladu s členom 3(2) navedene odločbe države članice prejmejo finančni prispevek za kritje stroškov nekaterih ukrepov za izkoreninjenje nalezljivih bolezni iz člena 3(1). |
| --- | --- |

(7)

Odločba 2009/470/ES določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Unije za posebne veterinarske ukrepe, vključno z nujnimi ukrepi. V skladu s členom 3(2) navedene odločbe države članice prejmejo finančni prispevek za kritje stroškov nekaterih ukrepov za izkoreninjenje nalezljivih bolezni iz člena 3(1).

| (8) | Prva alinea člena 3(6) Odločbe 2009/470/ES določa pravila o deležih stroškov, nastalih v državah članicah, ki jih lahko krije finančni prispevek Unije. |
| --- | --- |

(8)

Prva alinea člena 3(6) Odločbe 2009/470/ES določa pravila o deležih stroškov, nastalih v državah članicah, ki jih lahko krije finančni prispevek Unije.

| (9) | Za plačilo finančnega prispevka Unije za nujne ukrepe za izkoreninjenje nalezljivih bolezni iz člena 3(1) veljajo pravila iz Uredbe Komisije (ES) št. 349/2005 z dne 28. februarja 2005 o določitvi pravil v zvezi s financiranjem Skupnosti nujnih ukrepov in ukrepov za boj proti nekaterim živalskim boleznim iz Odločbe Sveta 90/424/EGS (4). |
| --- | --- |

(9)

Za plačilo finančnega prispevka Unije za nujne ukrepe za izkoreninjenje nalezljivih bolezni iz člena 3(1) veljajo pravila iz Uredbe Komisije (ES) št. 349/2005 z dne 28. februarja 2005 o določitvi pravil v zvezi s financiranjem Skupnosti nujnih ukrepov in ukrepov za boj proti nekaterim živalskim boleznim iz Odločbe Sveta 90/424/EGS (4).

| (10) | V Italiji je leta 2011 prišlo do izbruhov vezikularne bolezni prašičev. Italijanski organi so v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali obvestili Komisijo in druge države članice o izvedenih ukrepih v skladu z zakonodajo Unije o prijavljanju in izkoreninjanju bolezni ter izidu teh ukrepov. |
| --- | --- |

(10)

V Italiji je leta 2011 prišlo do izbruhov vezikularne bolezni prašičev. Italijanski organi so v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali obvestili Komisijo in druge države članice o izvedenih ukrepih v skladu z zakonodajo Unije o prijavljanju in izkoreninjanju bolezni ter izidu teh ukrepov.

| (11) | V Litvi je leta 2011prišlo do izbruhov klasične prašičje kuge. Litovski organi so v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali obvestili Komisijo in druge države članice o izvedenih ukrepih v skladu z zakonodajo Unije o prijavljanju in izkoreninjanju bolezni ter izidu teh ukrepov. |
| --- | --- |

(11)

V Litvi je leta 2011prišlo do izbruhov klasične prašičje kuge. Litovski organi so v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali obvestili Komisijo in druge države članice o izvedenih ukrepih v skladu z zakonodajo Unije o prijavljanju in izkoreninjanju bolezni ter izidu teh ukrepov.

| (12) | Tako so italijanski in litovski organi izpolnili vse tehnične in upravne obveznosti v zvezi z ukrepi iz člena 3(2) Odločbe 2009/470/ES in člena 6 Uredbe (ES) št. 349/2005. |
| --- | --- |

(12)

Tako so italijanski in litovski organi izpolnili vse tehnične in upravne obveznosti v zvezi z ukrepi iz člena 3(2) Odločbe 2009/470/ES in člena 6 Uredbe (ES) št. 349/2005.

| (13) | V tem trenutku ni mogoče določiti natančne višine finančnega prispevka Unije, ker so podatki o stroških nadomestil in odhodkih iz poslovanja samo ocene. Ker je znesek visok, je treba prvi obrok določiti za Litvo. |
| --- | --- |

(13)

V tem trenutku ni mogoče določiti natančne višine finančnega prispevka Unije, ker so podatki o stroških nadomestil in odhodkih iz poslovanja samo ocene. Ker je znesek visok, je treba prvi obrok določiti za Litvo.

| (14) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Finančni prispevek Unije za Italijo

1.   Italiji se dodeli finančni prispevek Unije za kritje stroškov, ki jih je imela leta 2011 zaradi izvedbe ukrepov za boj proti vezikularni bolezni prašičev iz člena 3(2) in (6) Odločbe 2009/470/ES.

2.   Višina finančnega prispevka iz odstavka 1 se določi z naknadnim sklepom, ki se sprejme po postopku iz člena 40(2) Odločbe 2009/470/ES.

Člen 2

Finančni prispevek Unije za Litvo

1.   Litvi se dodeli finančni prispevek Unije za kritje stroškov, ki jih je imela leta 2011 zaradi izvedbe ukrepov za boj proti klasični prašičji kugi iz člena 3(2) in (6) Odločbe 2009/470/ES.

2.   Višina finančnega prispevka iz odstavka 1 se določi z naknadnim sklepom, ki se sprejme po postopku iz člena 40(2) Odločbe 2009/470/ES.

Člen 3

Plačilne ureditve

Prvi obrok v znesku 700 000,00 EUR se izplača Litvi kot del finančnega prispevka Unije iz člena 2(1).

Člen 4

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na Italijansko republiko in Republiko Litvo.

V Bruslju, 7. februarja 2012

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 155, 18.6.2009, str. 30.

1

(2)  UL L 62, 15.3.1993, str. 69.

2

(3)  UL L 316, 1.12.2001, str. 5.

3

(4)  UL L 55, 1.3.2005, str. 12.

4

---

PRIPOROČILA

| 9.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 36/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 36/31

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 6. februarja 2012

o smernicah za varstvo podatkov pri sistemu zgodnjega obveščanja in odzivanja (sistem EWRS)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 568)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/73/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 1998 o vzpostavitvi mreže epidemiološkega spremljanja in obvladovanja nalezljivih bolezni v Skupnosti (1) je vzpostavila mrežo za epidemiološko spremljanje in obvladovanje nalezljivih bolezni v Skupnosti ter sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja (v nadaljnjem besedilu: sistem EWRS) za preprečevanje in obvladovanje teh bolezni. |
| --- | --- |

(1)

Odločba št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 1998 o vzpostavitvi mreže epidemiološkega spremljanja in obvladovanja nalezljivih bolezni v Skupnosti (1) je vzpostavila mrežo za epidemiološko spremljanje in obvladovanje nalezljivih bolezni v Skupnosti ter sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja (v nadaljnjem besedilu: sistem EWRS) za preprečevanje in obvladovanje teh bolezni.

| (2) | Komisija je v Odločbi Komisije 2000/57/ES z dne 22. decembra 1999 o zgodnjem obveščanju in odzivanju za preprečevanje in obvladovanje nalezljivih bolezni po Odločbi št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela izvedbene določbe o sistemu EWRS, katerega namen je z ustreznimi sredstvi vzpostaviti strukturirano in trajno komunikacijo med Komisijo in pristojnimi javnozdravstvenimi organi v državah članicah Evropskega gospodarskega prostora, odgovornimi za pripravo ukrepov, ki so morda potrebni za varovanje javnega zdravja ter preprečevanje in zaustavitev širjenja nalezljivih bolezni (3). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v Odločbi Komisije 2000/57/ES z dne 22. decembra 1999 o zgodnjem obveščanju in odzivanju za preprečevanje in obvladovanje nalezljivih bolezni po Odločbi št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) sprejela izvedbene določbe o sistemu EWRS, katerega namen je z ustreznimi sredstvi vzpostaviti strukturirano in trajno komunikacijo med Komisijo in pristojnimi javnozdravstvenimi organi v državah članicah Evropskega gospodarskega prostora, odgovornimi za pripravo ukrepov, ki so morda potrebni za varovanje javnega zdravja ter preprečevanje in zaustavitev širjenja nalezljivih bolezni (3).

| (3) | Pravica do varstva osebnih podatkov je priznana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti v členu 8 Listine. |
| --- | --- |

(3)

Pravica do varstva osebnih podatkov je priznana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti v členu 8 Listine.

| (4) | Poleg tega mora biti izmenjava informacij po elektronski poti med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo skladna s pravili o varstvu osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (4) ter Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (5). |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega mora biti izmenjava informacij po elektronski poti med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo skladna s pravili o varstvu osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (4) ter Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (5).

| (5) | Odločba Komisije 2009/547/ES z dne 10. julija 2009 o spremembi Odločbe 2000/57/ES o zgodnjem obveščanju in odzivanju za preprečevanje in obvladovanje nalezljivih bolezni po Odločbi št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) je uvedla posebne zaščitne ukrepe za izmenjavo osebnih podatkov med državami članicami pri postopku sledenja stikov za določitev okuženih oseb in možnih ogroženih posameznikov, če pride do dogodka, povezanega z nalezljivimi boleznimi, z možno razsežnostjo na ravni EU. |
| --- | --- |

(5)

Odločba Komisije 2009/547/ES z dne 10. julija 2009 o spremembi Odločbe 2000/57/ES o zgodnjem obveščanju in odzivanju za preprečevanje in obvladovanje nalezljivih bolezni po Odločbi št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) je uvedla posebne zaščitne ukrepe za izmenjavo osebnih podatkov med državami članicami pri postopku sledenja stikov za določitev okuženih oseb in možnih ogroženih posameznikov, če pride do dogodka, povezanega z nalezljivimi boleznimi, z možno razsežnostjo na ravni EU.

| (6) | Evropski nadzornik za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: ENVP) je 26. aprila 2010 izdal mnenje o predhodnem preverjanju (7), v katerem je pozval k pojasnitvi odgovornosti različnih akterjev, ki sodelujejo pri sistemu EWRS, in k primerni obravnavi morebitnih tveganj, ki jih za temeljne pravice prinaša obdelava podatkov iz sledenja stikov v večjem obsegu, če bo v prihodnosti prišlo do velikih nevarnosti za zdravje pandemičnih razsežnosti. |
| --- | --- |

(6)

Evropski nadzornik za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: ENVP) je 26. aprila 2010 izdal mnenje o predhodnem preverjanju (7), v katerem je pozval k pojasnitvi odgovornosti različnih akterjev, ki sodelujejo pri sistemu EWRS, in k primerni obravnavi morebitnih tveganj, ki jih za temeljne pravice prinaša obdelava podatkov iz sledenja stikov v večjem obsegu, če bo v prihodnosti prišlo do velikih nevarnosti za zdravje pandemičnih razsežnosti.

| (7) | Komisija je ob upoštevanju priporočil ENVP in njegovega mnenja pripravila skupek smernic za varstvo podatkov pri sistemu EWRS, ki bodo pomagale pojasniti vloge, naloge in obveznosti različnih akterjev sistema ter tako zagotovile dejansko spoštovanje zgoraj navedenih pravil za varstvo podatkov, poleg tega pa jasne informacije in lahko dostopne mehanizme, prek katerih lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, uresničujejo svoje pravice – |
| --- | --- |

(7)

Komisija je ob upoštevanju priporočil ENVP in njegovega mnenja pripravila skupek smernic za varstvo podatkov pri sistemu EWRS, ki bodo pomagale pojasniti vloge, naloge in obveznosti različnih akterjev sistema ter tako zagotovile dejansko spoštovanje zgoraj navedenih pravil za varstvo podatkov, poleg tega pa jasne informacije in lahko dostopne mehanizme, prek katerih lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, uresničujejo svoje pravice –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

| 1. | Države članice opozorijo uporabnike sistema EWRS na smernice v Prilogi k temu priporočilu. |
| --- | --- |

1.

Države članice opozorijo uporabnike sistema EWRS na smernice v Prilogi k temu priporočilu.

| 2. | Nacionalne organe, pristojne za sistem EWRS, se spodbuja, da vzpostavijo stike s svojimi nacionalnimi organi za varstvo podatkov zaradi smernic in pomoči glede najboljšega načina izvajanja teh smernic v skladu z nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

2.

Nacionalne organe, pristojne za sistem EWRS, se spodbuja, da vzpostavijo stike s svojimi nacionalnimi organi za varstvo podatkov zaradi smernic in pomoči glede najboljšega načina izvajanja teh smernic v skladu z nacionalno zakonodajo.

| 3. | Državam članicam se priporoča, da najpozneje dve leti po sprejetju tega priporočila Evropski komisiji zagotovijo povratne informacije o izvajanju smernic iz Priloge. Te povratne informacije bodo sporočene ENVP in jih bo Komisija upoštevala, ko bo ocenjevala stopnjo varstva podatkov v sistemu EWRS ter vsebino in pravočasnost prihodnjih ukrepov, vključno z morebitnim sprejetjem pravnega instrumenta. |
| --- | --- |

3.

Državam članicam se priporoča, da najpozneje dve leti po sprejetju tega priporočila Evropski komisiji zagotovijo povratne informacije o izvajanju smernic iz Priloge. Te povratne informacije bodo sporočene ENVP in jih bo Komisija upoštevala, ko bo ocenjevala stopnjo varstva podatkov v sistemu EWRS ter vsebino in pravočasnost prihodnjih ukrepov, vključno z morebitnim sprejetjem pravnega instrumenta.

| 4. | To priporočilo je naslovljeno na države članice. |
| --- | --- |

4.

To priporočilo je naslovljeno na države članice.

V Bruslju, 6. februarja 2012

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 268, 3.10.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 21, 26.1.2000, str. 32.

2

(3)  Sistem EWRS je rezerviran za poročanje pristojnih javnozdravstvenih organov v državah članicah o določenih nevarnostih za javno zdravje („dogodkih“), kot so opredeljeni v Prilogi I Odločbe 2000/57/ES.

3

(4)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

4

(5)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

5

(6)  UL L 181, 14.7.2009, str. 57.

6

(7)  Mnenje o predhodnem preverjanju z dne 26. aprila 2010 Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o sistemu zgodnjega obveščanja in odzivanja, ki ga je Evropska komisija priglasila 18. februarja 2009 (zadeva C 2009-0137). Mnenje je objavljeno na spletni strani ENVP na naslednjem naslovu: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Supervision/Priorchecks/Opinions/2010/10-04-26_EWRS_EN.pdf.

7

---

PRILOGA

SMERNICE ZA VARSTVO PODATKOV PRI SISTEMU ZGODNJEGA OBVEŠČANJA IN ODZIVANJA (SISTEM EWRS)

1.   UVOD

Sistem EWRS je spletna aplikacija, ki jo je oblikovala Evropska komisija v sodelovanju z državami članicami, da bi vzpostavila strukturirano in trajno komunikacijo med Komisijo in pristojnimi javnozdravstvenimi organi v državah članicah Evropskega gospodarskega prostora, odgovornimi za pripravo ukrepov, ki so potrebni za varovanje javnega zdravja. Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (v nadaljnjem besedilu: center ECDC), ki je agencija EU, je od leta 2005 prav tako povezan s sistemom EWRS (1).

Sodelovanje med nacionalnimi organi na področju zdravja je bistveno za povečanje zmogljivosti držav članic, da preprečijo morebitno širjenje nalezljivih bolezni v EU, in njihovo pripravljenost za usklajen in pravočasen odziv na dogodke, ki jih povzročijo nalezljive bolezni, ki ogrožajo ali lahko ogrožajo javno zdravje.

Prejšnji izbruhi sindroma akutnega oteženega dihanja (SARS), pandemične gripe A(H1N1) in drugih nalezljivih bolezni so jasno pokazali, kako hitro se lahko širijo prej neznane bolezni, pri tem pa povzročajo visoko stopnjo smrtnosti in obolevnosti. Hitro potovanje in svetovna trgovina pospešujeta prenos nalezljivih bolezni, ki ne poznajo meja. Zgodnje odkrivanje ter učinkovito sporočanje in usklajevanje na evropski in mednarodni ravni sta bistvena za obvladovanje takih nepredvidljivih dogodkov in preprečevanje zelo škodljivega razpleta dogodkov.

Sistem EWRS je bil oblikovan kot centraliziran mehanizem, ki naj bi državam članicam omogočal pravočasno in varno pošiljanje opozoril, izmenjavo informacij in usklajevanje odziva v zvezi z dogodki, ki morebiti ogrožajo zdravje v EU.

2.   PODROČJE UPORABE IN CILJI SMERNIC

Upravljanje in uporaba sistema EWRS lahko v posebnih primerih vključujeta izmenjavo osebnih podatkov, če tako določajo ustrezni pravni instrumenti (glej razdelek 4 o pravnih podlagah za izmenjavo osebnih podatkov v sistemu EWRS).

Izmenjave osebnih podatkov med pristojnimi organi na področju zdravja v državah članicah morajo biti skladne s pravili o varstvu osebnih podatkov, opredeljenimi v nacionalnih zakonih, ki prenašajo Direktivo 95/46/ES o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov.

Ker pa uporabniki sistema EWRS niso strokovnjaki za varstvo podatkov in se morda vedno ne zavedajo dovolj zahtev o varstvu podatkov, ki jih nalaga zakonodaja, jim je priporočljivo zagotoviti smernice, v katerih je uporabniku prijazno in lahko razumljivo razloženo delovanje sistema EWRS z vidika varstva podatkov. Smernice so namenjene tudi povečanju ozaveščenosti ter spodbujanju najboljših praks ter doslednega in enotnega pristopa k spoštovanju varstva podatkov pri uporabnikih sistema EWRS v državah članicah.

Vendar je treba omeniti, da te smernice niso namenjene celovitemu pregledu vseh vprašanj s področja varstva podatkov, povezanih s sistemom EWRS. Dodatna navodila in pomoč je mogoče dobiti pri organih za varstvo podatkov v državah članicah. Zlasti pa se uporabnike sistema EWRS močno spodbuja, da se pri zadevnem organu za varstvo podatkov pozanimajo o najboljšem načinu izvajanja teh smernic na nacionalni ravni, da bi zagotovili popolno spoštovanje zahtev glede varstva podatkov, ki so značilne za posamezno državo. Seznam organov za varstvo podatkov in njihovih kontaktnih podatkov je na voljo na naslednjem spletnem naslovu:

http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/nationalcomm/index_en.htm.

Nazadnje je treba poudariti, da te smernice niso merodajna razlaga zakonodaje EU na področju varstva podatkov, saj je v institucionalnem sistemu Unije za razlago zakonodaje EU izključno pristojno Sodišče Evropske unije.

3.   PRAVO, KI SE UPORABLJA, IN NADZOR

Določitev prava, ki se uporablja, je odvisna od tega, kdo je uporabnik sistema EWRS. Obdelava osebnih podatkov s strani Komisije in centra ECDC v okviru upravljanja in delovanja sistema (v obsegu, predstavljenem v naslednjih razdelkih) je zlasti urejena z Uredbo (ES) št. 45/2001.

Glede obdelave osebnih podatkov s strani nacionalnih pristojnih organov za sistem EWRS je pravo, ki se uporablja, ustrezna nacionalna zakonodaja na področju varstva podatkov, ki prenaša Direktivo 95/46/ES. Omeniti je treba, da ta direktiva pušča državam članicam nekaj manevrskega prostora za prenos njenih določb v nacionalno zakonodajo. Direktiva zlasti omogoča državam članicam, da v posebnih primerih uvedejo izjeme ali odstopanja za številne njene določbe. Hkrati lahko nacionalna zakonodaja na področju varstva podatkov, ki se uporablja za uporabnika sistema EWRS, določi strožje zahteve ali zahteve, značilne za posamezno državo, ki v zakonodajah drugih držav članic niso predvidene.

Ob upoštevanju vseh teh posebnosti se uporabnikom sistema EWRS svetuje, da se o navedenih smernicah pogovorijo z zadevnimi organi za varstvo podatkov zaradi zagotovitve, da so izpolnjene vse zahteve, ki jih nalagajo veljavne nacionalne zakonodaje. Na primer, podrobnosti informacij, ki jih je ob zbiranju podatkov treba zagotoviti posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, se lahko od ene države članice do druge precej razlikujejo, enako pa velja tudi za pravila za obdelavo posebnih vrst osebnih podatkov (na primer zdravstvenih podatkov) posameznikov.

Ena od glavnih značilnosti pravnega okvira EU na področju varstva podatkov, ki ga sestavljata Uredba (ES) št. 45/2001 in Direktiva 95/46/ES, je nadzor, ki ga izvajajo javni in neodvisni organi za varstvo podatkov. Obdelavo osebnih podatkov s strani institucij in organov EU nadzira Evropski nadzornik za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: ENVP) (2), medtem ko obdelavo podatkov s strani fizičnih ali pravnih oseb, nacionalnih javnih organov, agencij ali drugih organov v državah članicah nadzirajo zadevni organi za varstvo podatkov. Nadzorni organi so v vseh državah članicah pooblaščeni za obravnavo pritožb, ki jih državljani vložijo v zvezi z varstvom svojih pravic in svoboščin glede obdelave osebnih podatkov. Za podrobnejše informacije o tem, kako obravnavati zahtevke ali pritožbe posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, so uporabniki sistema EWRS vabljeni, da si ogledajo razdelek 9 o dostopu do osebnih podatkov in drugih pravicah posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

4.   PRAVNE PODLAGE ZA IZMENJAVO OSEBNIH PODATKOV V SISTEMU EWRS

Odločba št. 2119/98/ES je vzpostavila mrežo na ravni EU (v nadaljnjem besedilu: mreža) za spodbujanje sodelovanja in usklajevanja med državami članicami, ob pomoči Komisije, katere namen je izboljšati preprečevanje in obvladovanje nalezljivih bolezni v EU (3). V tem okviru je bil vzpostavljen sistem EWRS kot eden od stebrov mreže, ki omogoča izmenjavo informacij, posvetovanje in usklajevanje na evropski ravni, če pride do dogodkov, ki so jih povzročile nalezljive bolezni in bi lahko ogrozili javno zdravje v EU.

Opozoriti je treba, da niso vse informacije, izmenjane v okviru sistema EWRS, osebne narave. Dejansko se na splošno v tem okviru ne izmenjujejo podatki, povezani z zdravjem, ali drugi podatki določenih ali določljivih fizičnih oseb.

Kaj je „osebni podatek“?

V Direktivi 95/46/ES in Uredbi (ES) št. 45/2001 pomeni osebni podatek katero koli informacijo, ki se nanaša na določeno ali določljivo fizično osebo („posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki“); določljiva oseba je tista, ki se lahko neposredno ali posredno identificira, zlasti s pomočjo identifikacijske številke ali enega ali več dejavnikov, značilnih za njeno fizično, fiziološko, duševno, ekonomsko, kulturno ali socialno istovetnost (4).

Pristojni zdravstveni organi v državi članici Evropskega gospodarskega prostora večinoma v mrežo prek sistema EWRS sporočajo informacije o, med drugim, pojavu ali ponovnem pojavu primerov nalezljivih bolezni, skupaj z informacijami o uporabljenih ukrepih za obvladovanje, ali informacije o nenavadnih epidemijskih pojavih ali novih nalezljivih boleznih neznanega izvora (5), zaradi katerih se od držav članic pričakuje pravočasno in usklajeno ukrepanje, da obvladajo nevarnost širjenja v EU (6). Države članice se bodo na podlagi informacij, ki so na voljo prek mreže, med seboj in v povezavi s Komisijo posvetovale glede uskladitve svojih prizadevanj za preprečevanje in obvladovanje teh bolezni, vključno z ukrepi, ki so jih sprejele ali jih nameravajo sprejeti na nacionalni ravni (7).

Vendar v nekaterih primerih informacije, izmenjane prek sistema, dejansko zadevajo posameznike in se lahko štejejo za osebne podatke.

Prvič, obdelava omejene količine osebnih podatkov pooblaščenih uporabnikov sistema EWRS je sestavni del njegovega upravljanja in delovanja. Dejansko je obdelava kontaktnih podatkov uporabnikov (ime, organizacija, elektronski naslov, telefonska številka itd.) bistvena za vzpostavitev in delovanje sistema. Te osebne podatke zbirajo države članice, dalje pa se jih obdeluje v skladu z odgovornostjo Komisije, izključno za namene učinkovitega sodelovanja glede upravljanja sistema EWRS in zadevne mreže.

Pomembneje je, da se zaradi dogodka, povezanega z nalezljivimi boleznimi, z možno razsežnostjo na ravni EU, morda zahteva, da države članice v medsebojnem sodelovanju izvajajo posebne ukrepe za obvladovanje, tako imenovane ukrepe za „sledenje stikov“, zaradi določitve okuženih oseb in možnih ogroženih posameznikov ter preprečitve prenosa hudih nalezljivih bolezni. Tako sodelovanje lahko obsega izmenjavo osebnih podatkov prek sistema EWRS, vključno z občutljivimi zdravstvenimi podatki, o potrjenih ali sumljivih primerih pri ljudeh med državami članicami, ki jih ukrepi za sledenje stikov neposredno zadevajo (8).

Kaj je „obdelava osebnih podatkov“?

V Direktivi 95/46/ES in Uredbi (ES) št. 45/2001 „obdelava osebnih podatkov pomeni kakršen koli postopek ali niz postopkov, ki se izvajajo v zvezi z osebnimi podatki z avtomatskimi sredstvi ali brez njih, kakršno je zbiranje, beleženje, urejanje, shranjevanje, prilagajanje ali predelava, iskanje, posvetovanje, uporaba, posredovanje s prenosom, širjenje ali drugo razpolaganje, prilagajanje ali kombiniranje, blokiranje, izbris ali uničenje“ (9).

V zgoraj navedenih primerih mora biti obdelava osebnih podatkov v sistemu EWRS utemeljena s posebnimi pravnimi podlagami. V zvezi s tem člen 7 Direktive 95/46/ES in ustrezne določbe člena 5 Uredbe (ES) št. 45/2001 določajo merila za zakonitost obdelave podatkov.

Obdelava kontaktnih podatkov uporabnikov sistema EWRS temelji na:

| — | členu 5(b) Uredbe (ES) št. 45/2001: „obdelava je potrebna zaradi skladnosti s pravno zavezo, ki ji je zavezan upravljavec (10)“. Obdelava je potrebna za upravljanje in zagotavljanje delovanja sistema EWRS s strani Komisije ob podpori centra ECDC; |
| --- | --- |

—

členu 5(b) Uredbe (ES) št. 45/2001: „obdelava je potrebna zaradi skladnosti s pravno zavezo, ki ji je zavezan upravljavec (10)“. Obdelava je potrebna za upravljanje in zagotavljanje delovanja sistema EWRS s strani Komisije ob podpori centra ECDC;

| — | in členu 5(d) Uredbe (ES) št. 45/2001: „posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, je nedvoumno dal svojo privolitev“. Kontaktni podatki uporabnikov so bili pridobljeni od posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, potem ko jim je bilo omogočeno, da na podlagi vnaprejšnjega obveščanja dajo privolitev k obdelavi svojih osebnih podatkov v sistemu EWRS (glej razdelek 8 o zagotavljanju informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki). |
| --- | --- |

—

in členu 5(d) Uredbe (ES) št. 45/2001: „posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, je nedvoumno dal svojo privolitev“. Kontaktni podatki uporabnikov so bili pridobljeni od posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, potem ko jim je bilo omogočeno, da na podlagi vnaprejšnjega obveščanja dajo privolitev k obdelavi svojih osebnih podatkov v sistemu EWRS (glej razdelek 8 o zagotavljanju informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki).

Merila iz člena 7(c), (d) in (e) Direktive 95/46/ES so najbolj pomembna za izmenjavo podatkov iz sledenja stikov (na primer kontaktnih podatkov okužene osebe, podatkov o prevoznem sredstvu in drugih podatkov, povezanih z načrtom potovanja zadevne osebe in kraji bivanja, informacijami o obiskanih osebah in osebah, ki so morda bile izpostavljene okužbi) posameznikov v sistemu EWRS (11):

| — | člen 7(c) Direktive 95/46/ES: „obdelava je potrebna za skladnost z zakonsko obveznostjo, ki velja za upravljavca“. Odločba št. 2119/98/ES zahteva uvedbo sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja zaradi preprečevanja in obvladovanja nalezljivih bolezni v EU. Ta odločba nalaga obveznost državam članicam, da prek sistema EWRS poročajo o nekaterih dogodkih, ki so jih povzročile nalezljive bolezni, ki ogrožajo ali lahko ogrožajo javno zdravje (12). Obveznost poročanja zajema tudi ukrepe, ki jih sprejmejo pristojni organi v zadevnih državah članicah, za preprečevanje in zaustavitev širjenja navedenih bolezni, vključno z ukrepi za sledenje stikov, ki se izvedejo zaradi izsleditve okuženih oseb ali tistih, ki bi se morda lahko okužile (13); |
| --- | --- |

—

člen 7(c) Direktive 95/46/ES: „obdelava je potrebna za skladnost z zakonsko obveznostjo, ki velja za upravljavca“. Odločba št. 2119/98/ES zahteva uvedbo sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja zaradi preprečevanja in obvladovanja nalezljivih bolezni v EU. Ta odločba nalaga obveznost državam članicam, da prek sistema EWRS poročajo o nekaterih dogodkih, ki so jih povzročile nalezljive bolezni, ki ogrožajo ali lahko ogrožajo javno zdravje (12). Obveznost poročanja zajema tudi ukrepe, ki jih sprejmejo pristojni organi v zadevnih državah članicah, za preprečevanje in zaustavitev širjenja navedenih bolezni, vključno z ukrepi za sledenje stikov, ki se izvedejo zaradi izsleditve okuženih oseb ali tistih, ki bi se morda lahko okužile (13);

| — | člen 7(d) Direktive 95/46/ES: „obdelava je potrebna za varstvo življenjskih interesov posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki“. Načeloma je izmenjava osebnih podatkov okuženih posameznikov in posameznikov, ki so v neposredni nevarnosti, da se okužijo, med državami članicami potrebna, da se tem posameznikom zagotovi ustrezna oskrba ali zdravljenje ter da se omogočita sledenje in identifikacija zaradi izolacije in karantene, s čimer se varuje zdravje zadevnih posameznikov in navsezadnje državljanov EU na splošno; |
| --- | --- |

—

člen 7(d) Direktive 95/46/ES: „obdelava je potrebna za varstvo življenjskih interesov posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki“. Načeloma je izmenjava osebnih podatkov okuženih posameznikov in posameznikov, ki so v neposredni nevarnosti, da se okužijo, med državami članicami potrebna, da se tem posameznikom zagotovi ustrezna oskrba ali zdravljenje ter da se omogočita sledenje in identifikacija zaradi izolacije in karantene, s čimer se varuje zdravje zadevnih posameznikov in navsezadnje državljanov EU na splošno;

| — | člen 7(e) Direktive 95/46/ES: „obdelava je potrebna za izvajanje naloge, ki se opravlja v javnem interesu ali pri izvrševanju javne oblasti, dodeljene upravljavcu ali tretji stranki, ki so ji posredovani podatki“. Sistem EWRS je orodje, namenjeno v pomoč državam članicam pri usklajevanju njihovih prizadevanj za preprečevanje in obvladovanje hudih nalezljivih bolezni v EU. Zato je sistem načrtovan tako, da podpira izvajanje naloge v javnem interesu, zaupane državam članicam za varovanje javnega zdravja. |
| --- | --- |

—

člen 7(e) Direktive 95/46/ES: „obdelava je potrebna za izvajanje naloge, ki se opravlja v javnem interesu ali pri izvrševanju javne oblasti, dodeljene upravljavcu ali tretji stranki, ki so ji posredovani podatki“. Sistem EWRS je orodje, namenjeno v pomoč državam članicam pri usklajevanju njihovih prizadevanj za preprečevanje in obvladovanje hudih nalezljivih bolezni v EU. Zato je sistem načrtovan tako, da podpira izvajanje naloge v javnem interesu, zaupane državam članicam za varovanje javnega zdravja.

Zaradi enakih razlogov javnega interesa je lahko upravičena obdelava občutljivih zdravstvenih podatkov s strani držav članic (na primer informacij o dogodku, ki pomeni nevarnost za zdravje, podatkov o zdravstvenem stanju okuženih oseb in oseb, ki so morda bile izpostavljene okužbi) v sistemu EWRS. Čeprav je obdelava podatkov o zdravju načeloma prepovedana s členom 8(1) Direktive 95/46/ES, je obdelava te posebne vrste podatkov v sistemu EWRS zajeta v izjemi iz člena 8(3) Direktive, kadar se podatki obdelujejo „za potrebe preventivne medicine, zdravstvene diagnoze, za zagotovitev oskrbe, ali zdravljenja, ali vodenje zdravstvenih služb in kadar te podatke obdeluje zdravstveni delavec na podlagi nacionalne zakonodaje ali pravil, ki jih sprejmejo pristojni nacionalni organi glede dolžnosti poklicne molčečnosti, ali druga oseba, ki je prav tako zavezana enaki dolžnosti molčečnosti“.

Z nacionalno zakonodajo držav članic ali odločitvijo nacionalnega organa za varstvo podatkov se lahko zaradi javnega interesa bistvenega pomena in ob upoštevanju ustreznih zaščitnih ukrepov določijo dodatne izjeme glede prepovedi obdelave osebnih podatkov (14).

5.   KDO JE KDO V SISTEMU EWRS? VPRAŠANJE SKUPNEGA UPRAVLJANJA

Sistem EWRS je bil načrtovan kot sistem za več uporabnikov, ki prek ustreznih tehničnih sredstev, vključno z različnimi strukturiranimi komunikacijskimi kanali, povezuje imenovane kontaktne osebe iz pristojnih javnozdravstvenih organov v državah članicah Evropskega gospodarskega prostora (v nadaljnjem besedilu: nacionalne kontaktne točke za sistem EWRS), Komisijo, center ECDC, v omejenem obsegu pa tudi Svetovno zdravstveno organizacijo.

Vsak od teh akterjev je ločen uporabnik sistema EWRS, čeprav se dostop do informacij, izmenjanih v sistemu, modulira z oblikovanjem različnih uporabniških računov in „izbirnih“ komunikacijskih kanalov, ki zagotavljajo ustrezne zaščitne ukrepe za zagotavljanje skladnosti z veljavnimi pravili na področju varstva podatkov.

Sistem zlasti zajema dva glavna komunikacijska kanala. Prvi kanal, tako imenovani kanal „splošnega sporočanja“, omogoča pristojnemu zdravstvenemu organu v zadevni državi članici, da vsem nacionalnim kontaktnim točkam za sistem EWRS, Komisiji, centru ECDC in Svetovni zdravstveni organizaciji sporoči informacije o dogodkih, ki so jih povzročile nalezljive bolezni z možno razsežnostjo na ravni EU, zajete v obveznostih poročanja, opredeljenih v Odločbi št. 2119/98/ES (15).

Na splošno se z zdravjem povezani podatki in drugi osebni podatki določenih ali določljivih fizičnih oseb ne sporočajo prek kanala splošnega sporočanja. V sistem so bila vgrajena posebna varovala, da bi preprečili nezakonito obdelavo podatkov znotraj tega kanala (glej razdelek 7).

Če pa pride do dogodkov, ki so jih povzročile nalezljive bolezni z možno razsežnostjo na ravni EU, je za prizadete države članice morda potrebno, da v medsebojnem sodelovanju izvedejo nekatere ukrepe za sledenje stikov zaradi izsleditve okuženih oseb in drugih posameznikov, ki so bili izpostavljeni okužbi, da se prepreči širjenje navedenih hudih bolezni.

Zaradi zagotovitve skladnosti s pravili na področju varstva podatkov so bili uvedeni ustrezni zaščitni ukrepi, da bi izmenjavo podatkov iz sledenja stikov in zdravstvenih podatkov posameznikov omejili le na države članice, ki jih postopek sledenja stikov neposredno zadeva, in da bi drugim državam članicam v mreži, Komisiji in centru ECDC onemogočili dostop do teh podatkov (16).

V ta namen je bil v sistem EWRS vgrajen tako imenovani kanal „izbirnega sporočanja“, da bi zagotovili izključni komunikacijski kanal med državami članicami, ki jih zadeva posamezen ukrep za sledenje stikov.

Z izmenjavo osebnih podatkov prek kanala izbirnega sporočanja pristojni organi prevzamejo vlogo „upravljavca“ glede obdelave teh osebnih podatkov in s tem odgovornost za zakonitost njihove obdelave in za zagotavljanje skladnosti z obveznostmi varstva podatkov, opredeljenimi v veljavnih nacionalnih zakonodajah, ki prenašajo Direktivo 95/46/ES.

Kdo je „upravljavec“?

V Direktivi 95/46/ES „upravljavec pomeni fizično ali pravno osebo, javni organ, agencijo ali kateri koli drug organ, ki sam ali skupaj z drugimi določa namene in sredstva obdelave osebnih podatkov“ (17).

Uporabniki pri Komisiji in centru ECDC načeloma nimajo dostopa do osebnih podatkov, izmenjanih prek kanala izbirnega sporočanja (18). Vendar je iz tehničnih razlogov za osrednjo hrambo podatkov v sistemu EWRS na koncu odgovorna Komisija kot upravljavec in koordinator sistema. Komisija je v tej vlogi odgovorna tudi za evidentiranje, shranjevanje in nadaljnjo obdelavo osebnih podatkov pooblaščenih uporabnikov sistema EWRS, potrebnih za delovanje sistema.

Zato je sistem EWRS očiten primer skupnega upravljanja, kjer je odgovornost za zagotavljanje varstva podatkov na različnih ravneh razdeljena med Komisijo in državami članicami. Poleg tega so se Komisija in države članice v vlogi soupravljavk z letom 2005 odločile, da bodo odgovornost za vsakodnevno delovanje informacijskih aplikacij EWRS zaupale centru ECDC, ki izvaja to nalogo v imenu Komisije. S tem je agencija prevzela odgovornost, da kot „obdelovalec“ zagotovi zaupnost in varnost postopkov obdelave, izvedenih v okviru sistema, v skladu z obveznostmi iz členov 21 in 22 Uredbe (ES) št. 45/2001.

Kdo je „obdelovalec“ in katere so njegove obveznosti?

V Uredbi (ES) št. 45/2001 „obdelovalec pomeni fizično ali pravno osebo, javni organ, agencijo ali kateri koli drugi organ, ki obdeluje osebne podatke v imenu upravljavca“ (19).

Uredba določa, da upravljavec izbere obdelovalca, ki zagotovi zadostna jamstva v zvezi s tehničnimi in organizacijskimi ukrepi za varnost podatkov, kadar se postopek obdelave izvaja v imenu upravljavca. Na koncu je upravljavec odgovoren za zagotavljanje skladnosti z navedenimi ukrepi. Vendar obveznosti iz členov 21 in 22 glede zaupnosti in varnosti obdelave veljajo tudi za obdelovalca (20).

6.   VELJAVNA NAČELA VARSTVA PODATKOV

Obdelava osebnih podatkov v sistemu EWRS mora biti skladna s sklopom načel varstva podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 in Direktive 95/46/ES.

Komisija in pristojni organi v državah članicah so v vlogi upravljavcev odgovorni za zagotavljanje skladnosti s temi načeli, vsakič ko obdelujejo osebne podatke prek sistema EWRS. V nadaljevanju je predstavljen izbor ključnih načel varstva podatkov. To je brez poseganja v druge veljavne zahteve za varstvo podatkov opredeljeno v ustreznih pravnih instrumentih, za katere so smernice navedene v različnih razdelkih sedanjih smernic. Uporabniki sistema EWRS so zlasti vabljeni, da pozorno preberejo razdelek 8 o zagotavljanju informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, ter razdelek 9 o dostopu in drugih pravicah posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

6.1   Načela v zvezi z zakonitostjo obdelave in namenom omejevanja

Upravljavci zagotovijo, da se osebni podatki obdelujejo pošteno in zakonito. To načelo pomeni, prvič, da morata zbiranje in kakršna koli nadaljnja obdelava osebnih podatkov temeljiti na zakoniti podlagi, ki jo zagotavlja zakonodaja (21). Drugič, osebni podatki se lahko zbirajo le za določene, izrecne in zakonite namene in se ne smejo dalje obdelovati na način, ki ni združljiv s temi nameni (22).

6.2   Načela glede kakovosti podatkov

Upravljavci zagotovijo, da so osebni podatki primerni, ustrezni in ne pretirani glede na namene, za katere se zbirajo. Poleg tega morajo biti točni in posodobljeni (23).

6.3   Načela glede hrambe podatkov

Upravljavci zagotovijo, da so osebni podatki shranjeni v obliki, ki dopušča identifikacijo posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, le toliko časa, kakor je potrebno za namene, za katere so bili zbrani ali za katere se dalje obdelujejo (24).

6.4   Načela glede zaupnosti in varnosti podatkov

Upravljavci zagotovijo, da nobena oseba, ki ima dostop do osebnih podatkov in odgovarja upravljavcu ali obdelovalcu, vključno s samim obdelovalcem, teh podatkov ne sme obdelovati brez navodil upravljavca (25). Poleg tega se od upravljavcev zahteva, da izvedejo ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za varstvo osebnih podatkov pred naključnim, nepooblaščenim ali nezakonitim uničenjem oziroma izgubo, spremembo, posredovanjem ali dostopom, ter pred vsemi drugimi nezakonitimi načini obdelave (26).

Zaradi pravilne in učinkovite uporabe zgornjih načel v okviru uporabe sistema EWRS se uporabnikom sistema EWRS priporoča zlasti naslednje:

Zaradi zagotovitve, da ima postopek obdelave pravno podlago, da se podatki zbirajo za zakonite in izrecne namene ter da se dalje ne obdelujejo na način, ki ni skladen z navedenimi načeli, vsakič ko se zbirajo ali kako drugače obdelujejo prek sistema EWRS, uporabniki sistema EWRS:

| — | za vsak primer posebej ocenijo, ali gre za upravičeno uporabo usklajenih ukrepov za sledenje stikov in posledično za aktivacijo izbirnega kanala sistema EWRS za izmenjavo zadevnih podatkov iz sledenja stikov in drugih osebnih podatkov, glede na naravo bolezni in znanstveno dokazanih koristi sledenja stikov za preprečevanje ali zmanjševanje nadaljnjega širjenja te bolezni, ob upoštevanju ocene tveganja, ki so jo pripravili zdravstveni organi v državah članicah in obstoječe znanstvene agencije, tj. center ECDC in Svetovna zdravstvena organizacija, |
| --- | --- |

—

za vsak primer posebej ocenijo, ali gre za upravičeno uporabo usklajenih ukrepov za sledenje stikov in posledično za aktivacijo izbirnega kanala sistema EWRS za izmenjavo zadevnih podatkov iz sledenja stikov in drugih osebnih podatkov, glede na naravo bolezni in znanstveno dokazanih koristi sledenja stikov za preprečevanje ali zmanjševanje nadaljnjega širjenja te bolezni, ob upoštevanju ocene tveganja, ki so jo pripravili zdravstveni organi v državah članicah in obstoječe znanstvene agencije, tj. center ECDC in Svetovna zdravstvena organizacija,

| — | ne uporabljajo kanala splošnega sporočanja za izmenjavo podatkov iz sledenja stikov in drugih osebnih podatkov. Zlasti morajo zagotoviti, da se taki podatki ne vključijo v besedilo splošnih sporočil, ki jih pošiljajo, v njihove priloge ali kakršne koli druge oblike. Uporaba kanala splošnega sporočanja za namene sledenja stikov bi bila nezakonita in nesorazmerna, saj bi povzročila razkritje osebnih podatkov prejemnikom (vključno s Komisijo in centrom ECDC), ki jih zadevni postopek sledenja stikov ne zadeva in ki ne potrebujejo dostopa do navedenih podatkov, |
| --- | --- |

—

ne uporabljajo kanala splošnega sporočanja za izmenjavo podatkov iz sledenja stikov in drugih osebnih podatkov. Zlasti morajo zagotoviti, da se taki podatki ne vključijo v besedilo splošnih sporočil, ki jih pošiljajo, v njihove priloge ali kakršne koli druge oblike. Uporaba kanala splošnega sporočanja za namene sledenja stikov bi bila nezakonita in nesorazmerna, saj bi povzročila razkritje osebnih podatkov prejemnikom (vključno s Komisijo in centrom ECDC), ki jih zadevni postopek sledenja stikov ne zadeva in ki ne potrebujejo dostopa do navedenih podatkov,

| — | imajo pri uporabi izbirne funkcionalnosti pristop po načelu „treba je vedeti“ in za prejemnike izbirnih sporočil, ki vsebujejo osebne podatke, izberejo le pristojne organe v državah članicah, ki morajo sodelovati v zadevnem postopku sledenja stikov. |
| --- | --- |

—

imajo pri uporabi izbirne funkcionalnosti pristop po načelu „treba je vedeti“ in za prejemnike izbirnih sporočil, ki vsebujejo osebne podatke, izberejo le pristojne organe v državah članicah, ki morajo sodelovati v zadevnem postopku sledenja stikov.

Uporabniki sistema EWRS morajo biti še posebej pozorni, kadar prek kanala izbirnega sporočanja izmenjujejo občutljive podatke o zdravstvenem stanju določene ali določljive fizične osebe, na primer okuženih oseb in oseb, ki so morda bile izpostavljene okužbi in katerih kontaktni podatki ali drugi osebni podatki se hkrati razkrijejo prek sistema EWRS, tako da je mogoče zadevno osebo neposredno ali posredno identificirati. V tem primeru se še naprej uporabljajo vsa zgoraj navedena priporočila; poleg tega pa uporabniki sistema EWRS ne smejo pozabiti, da je izmenjava občutljivih podatkov v skladu z Direktivo 95/46/ES dovoljena le v zelo omejenih primerih. Zlasti pa (27):

| — | posameznik, na katerega se nanašajo zbrani podatki, je dal svojo izrecno privolitev k obdelavi teh podatkov (člen 8(2)(a) Direktive 95/46/ES). Vendar je zaradi potrebe po pravočasnem ukrepanju v nujnih sanitarnih primerih lahko nemogoče posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, zagotoviti vse informacije, ki jih potrebujejo, da na podlagi vnaprejšnjega obveščanja dajo privolitev (glej razdelek 8 glede določbe o obveščanju posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki). Poleg tega ni nujno, da je med zbiranjem podatkov znana možnost, da bodo podatki morebiti razkriti prek sistema EWRS, |
| --- | --- |

—

posameznik, na katerega se nanašajo zbrani podatki, je dal svojo izrecno privolitev k obdelavi teh podatkov (člen 8(2)(a) Direktive 95/46/ES). Vendar je zaradi potrebe po pravočasnem ukrepanju v nujnih sanitarnih primerih lahko nemogoče posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, zagotoviti vse informacije, ki jih potrebujejo, da na podlagi vnaprejšnjega obveščanja dajo privolitev (glej razdelek 8 glede določbe o obveščanju posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki). Poleg tega ni nujno, da je med zbiranjem podatkov znana možnost, da bodo podatki morebiti razkriti prek sistema EWRS,

| — | če ni privolitve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, lahko obdelava osebnih podatkov velja za zakonito, če je nujna „za potrebe preventivne medicine, zdravstvene diagnoze, zagotovitev oskrbe, zdravljenja, ali vodenje zdravstvenih služb“, kadar te podatke obdeluje zdravstveni delavec, zavezan obveznosti poklicne molčečnosti, ali druga oseba, ki je prav tako zavezana enaki obveznosti molčečnosti (člen 8(3) Direktive 95/46/ES). To pomeni, da morajo uporabniki sistema EWRS, vsakič ko prejemnikom v drugih državah članicah pošljejo izbirno sporočilo, ki vsebuje občutljive zdravstvene podatke, oceniti, ali so ti podatki zares potrebni, da se pristojnim organom v zadevnih državah članicah omogoči izvajanje posebnih ukrepov, potrebnih za enega od zgoraj navedenih namenov. Uporabniki sistema EWRS tudi ne smejo pozabiti, da so z zadevno nacionalno zakonodajo, ki prenaša Direktivo 95/46/ES, ali odločitvijo organa za varstvo podatkov lahko predpisani dodatni razlogi za obdelavo zdravstvenih podatkov (28). |
| --- | --- |

—

če ni privolitve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, lahko obdelava osebnih podatkov velja za zakonito, če je nujna „za potrebe preventivne medicine, zdravstvene diagnoze, zagotovitev oskrbe, zdravljenja, ali vodenje zdravstvenih služb“, kadar te podatke obdeluje zdravstveni delavec, zavezan obveznosti poklicne molčečnosti, ali druga oseba, ki je prav tako zavezana enaki obveznosti molčečnosti (člen 8(3) Direktive 95/46/ES). To pomeni, da morajo uporabniki sistema EWRS, vsakič ko prejemnikom v drugih državah članicah pošljejo izbirno sporočilo, ki vsebuje občutljive zdravstvene podatke, oceniti, ali so ti podatki zares potrebni, da se pristojnim organom v zadevnih državah članicah omogoči izvajanje posebnih ukrepov, potrebnih za enega od zgoraj navedenih namenov. Uporabniki sistema EWRS tudi ne smejo pozabiti, da so z zadevno nacionalno zakonodajo, ki prenaša Direktivo 95/46/ES, ali odločitvijo organa za varstvo podatkov lahko predpisani dodatni razlogi za obdelavo zdravstvenih podatkov (28).

Zaradi zagotovitve kakovosti osebnih podatkov, izmenjanih prek sistema, zlasti pa pred pošiljanjem izbirnega sporočila, morajo uporabniki sistema EWRS premisliti, ali:

| — | so osebni podatki, ki jih želijo izmenjati, nujno potrebni, da se omogoči učinkovit postopek sledenja stikov. To pomeni, da pristojni organ, ki pošlje sporočilo, organom v drugih zadevnih državah članicah zagotovi le tiste osebne podatke, ki so potrebni za nedvoumno identifikacijo okuženih ali izpostavljenih oseb. Okvirni seznam osebnih podatkov, ki se jih sme izmenjati za namene sledenja stikov, priložen k Odločbi 2009/547/ES, ne pomeni odobritve prostega in brezpogojnega pooblastila za obdelavo teh vrst podatkov. Hkrati je potrebna izredna previdnost glede obdelave osebnih podatkov, ki niso navedeni v zadevni prilogi, saj bi lahko prišlo do pretiranega in nerazumnega posredovanja. Namesto tega je treba preučiti vsak primer posebej, da se ugotovi, ali je za namene zadevnega postopka sledenja stikov nujno treba vključiti nekatere osebne podatke. |
| --- | --- |

—

so osebni podatki, ki jih želijo izmenjati, nujno potrebni, da se omogoči učinkovit postopek sledenja stikov. To pomeni, da pristojni organ, ki pošlje sporočilo, organom v drugih zadevnih državah članicah zagotovi le tiste osebne podatke, ki so potrebni za nedvoumno identifikacijo okuženih ali izpostavljenih oseb. Okvirni seznam osebnih podatkov, ki se jih sme izmenjati za namene sledenja stikov, priložen k Odločbi 2009/547/ES, ne pomeni odobritve prostega in brezpogojnega pooblastila za obdelavo teh vrst podatkov. Hkrati je potrebna izredna previdnost glede obdelave osebnih podatkov, ki niso navedeni v zadevni prilogi, saj bi lahko prišlo do pretiranega in nerazumnega posredovanja. Namesto tega je treba preučiti vsak primer posebej, da se ugotovi, ali je za namene zadevnega postopka sledenja stikov nujno treba vključiti nekatere osebne podatke.

Nadaljnja obdelava in hramba podatkov zunaj sistema EWRS:

Izredno pomembno je navesti, da se nacionalna zakonodaja na področju varstva podatkov, ki prenaša Direktivo 95/46/ES, uporablja tudi za hrambo in nadaljnjo obdelavo osebnih podatkov, pridobljenih prek sistema, ki poteka zunaj sistema EWRS. Do tega lahko na primer pride, ko se osebni podatki, centralno shranjeni v sistemu, pozneje shranijo na lokalnih osebnih računalnikih uporabnikov ali v zbirkah podatkov, vzpostavljenih na nacionalni ravni; ali ko pristojni organ, odgovoren za njihovo obdelavo v sistemu EWRS, te podatke pošlje drugim organom ali katerim koli tretjim strankam. V teh primerih uporabniki sistema EWRS ne smejo pozabiti, da:

| — | hramba in nadaljnja obdelava zunaj sistema EWRS ne smeta biti neskladni s prvotnimi nameni, zaradi katerih so bili podatki zbrani in izmenjani v sistemu EWRS, |
| --- | --- |

—

hramba in nadaljnja obdelava zunaj sistema EWRS ne smeta biti neskladni s prvotnimi nameni, zaradi katerih so bili podatki zbrani in izmenjani v sistemu EWRS,

| — | mora imeti ta nadaljnja obdelava pravno podlago v zadevnih nacionalnih zakonih o varstvu podatkov ter da mora biti potrebna, primerna, ustrezna in ne pretirana glede na prvotne namene zbiranja v sistemu EWRS, |
| --- | --- |

—

mora imeti ta nadaljnja obdelava pravno podlago v zadevnih nacionalnih zakonih o varstvu podatkov ter da mora biti potrebna, primerna, ustrezna in ne pretirana glede na prvotne namene zbiranja v sistemu EWRS,

| — | je treba podatke posodabljati in jih izbrisati, ko niso več potrebni za namene, za katere so bili dalje obdelani, |
| --- | --- |

—

je treba podatke posodabljati in jih izbrisati, ko niso več potrebni za namene, za katere so bili dalje obdelani,

| — | mora upravljavec po pridobitvi podatkov iz sistema EWRS in njihovem razkritju tretjim strankam o teh okoliščinah obvestiti posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, da se zagotovi poštena obdelava, razen če se to izkaže za nemogoče oziroma bi vključevalo nesorazmeren napor, ali pa zakon izrecno določa posredovanje (glej člen 11(2) Direktive 95/46/ES). Ker se posredovanje morda zahteva le po zakonodaji ene od vpletenih držav članic, in zato drugod morda ni splošno znano, si je treba prizadevati za zagotovitev informacij tudi takrat, kadar je posredovanje izrecno predpisano z zakonom. |
| --- | --- |

—

mora upravljavec po pridobitvi podatkov iz sistema EWRS in njihovem razkritju tretjim strankam o teh okoliščinah obvestiti posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, da se zagotovi poštena obdelava, razen če se to izkaže za nemogoče oziroma bi vključevalo nesorazmeren napor, ali pa zakon izrecno določa posredovanje (glej člen 11(2) Direktive 95/46/ES). Ker se posredovanje morda zahteva le po zakonodaji ene od vpletenih držav članic, in zato drugod morda ni splošno znano, si je treba prizadevati za zagotovitev informacij tudi takrat, kadar je posredovanje izrecno predpisano z zakonom.

7.   PRIJAZNO OKOLJE ZA VARSTVO PODATKOV

V sistem EWRS je bilo vgrajenih že več funkcij, da bi povečali skladnost z načeli varstva podatkov iz razdelka 6 in spodbudili uporabnike sistema EWRS k presoji vidikov varstva podatkov, vsakič ko uporabljajo sistem. Na primer:

| — | na strani za pregled sporočila v sistemu EWRS je dobro vidno opozorilo, ki uporabnike obvešča, da kanal splošnega sporočanja ni namenjen podatkom iz sledenja stikov ali drugim osebnim podatkov, ker lahko uporaba tega kanala pripelje do nepotrebnega posredovanja teh podatkov prejemnikom, ki niso zadolženi za njihovo presojo, |
| --- | --- |

—

na strani za pregled sporočila v sistemu EWRS je dobro vidno opozorilo, ki uporabnike obvešča, da kanal splošnega sporočanja ni namenjen podatkom iz sledenja stikov ali drugim osebnim podatkov, ker lahko uporaba tega kanala pripelje do nepotrebnega posredovanja teh podatkov prejemnikom, ki niso zadolženi za njihovo presojo,

| — | dostop do informacij, izmenjanih v sistemu, se modulira z oblikovanjem različnih uporabniških računov in izbirnih komunikacijskih kanalov, ki zagotavljajo ustrezne zaščitne ukrepe za zagotavljanje skladnosti s pravili na področju varstva podatkov, |
| --- | --- |

—

dostop do informacij, izmenjanih v sistemu, se modulira z oblikovanjem različnih uporabniških računov in izbirnih komunikacijskih kanalov, ki zagotavljajo ustrezne zaščitne ukrepe za zagotavljanje skladnosti s pravili na področju varstva podatkov,

| — | kanal izbirnega sporočanja v sistemu EWRS zlasti zagotavlja posebni komunikacijski kanal za izmenjavo osebnih podatkov samo med zadevnimi državami članicami. V sistem je bila vgrajena privzeta možnost, ki Komisijo in center ECDC samodejno izloči s seznama morebitnih prejemnikov izbirnih sporočil, ki vsebujejo osebne podatke (29), |
| --- | --- |

—

kanal izbirnega sporočanja v sistemu EWRS zlasti zagotavlja posebni komunikacijski kanal za izmenjavo osebnih podatkov samo med zadevnimi državami članicami. V sistem je bila vgrajena privzeta možnost, ki Komisijo in center ECDC samodejno izloči s seznama morebitnih prejemnikov izbirnih sporočil, ki vsebujejo osebne podatke (29),

| — | sistem dvanajst mesecev po datumu pošiljanja sporočil samodejno izbriše vsa izbirna sporočila, ki vsebujejo osebne podatke (več podrobnosti je na voljo v razdelku 11 o hrambi podatkov), |
| --- | --- |

—

sistem dvanajst mesecev po datumu pošiljanja sporočil samodejno izbriše vsa izbirna sporočila, ki vsebujejo osebne podatke (več podrobnosti je na voljo v razdelku 11 o hrambi podatkov),

| — | v sistem je bila vgrajena funkcija, ki uporabnikom omogoča, da kadar koli neposredno popravijo ali izbrišejo tista izbirna sporočila, ki vsebujejo osebne podatke, ki so netočni, neposodobljeni, nepotrebni ali kako drugače neskladni z zahtevami varstva podatkov. Sistem EWRS bo druge uporabnike sistema, vključene v zadevno posebno izmenjavo izbirnih podatkov, samodejno obvestil, da je bilo sporočilo izbrisano oziroma popravljeno, za zagotovitev skladnosti s pravili varstva podatkov, |
| --- | --- |

—

v sistem je bila vgrajena funkcija, ki uporabnikom omogoča, da kadar koli neposredno popravijo ali izbrišejo tista izbirna sporočila, ki vsebujejo osebne podatke, ki so netočni, neposodobljeni, nepotrebni ali kako drugače neskladni z zahtevami varstva podatkov. Sistem EWRS bo druge uporabnike sistema, vključene v zadevno posebno izmenjavo izbirnih podatkov, samodejno obvestil, da je bilo sporočilo izbrisano oziroma popravljeno, za zagotovitev skladnosti s pravili varstva podatkov,

| — | v kanalu izbirnega sporočanja je bil omogočen poseben mehanizem, ki nacionalnim organom, vpletenim v zadevno izmenjavo informacij, omogoča komunikacijo in sodelovanje v zvezi z dostopom, popravkom, blokiranjem ali izbrisom zahtevkov posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

—

v kanalu izbirnega sporočanja je bil omogočen poseben mehanizem, ki nacionalnim organom, vpletenim v zadevno izmenjavo informacij, omogoča komunikacijo in sodelovanje v zvezi z dostopom, popravkom, blokiranjem ali izbrisom zahtevkov posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

Poleg tega je srednjeročno predvideno, da bo vgrajen modul za usposabljanje, ki bo na voljo v aplikaciji EWRS in prek katerega bodo uporabniki sistema EWRS dobili izčrpno razlago o delovanju sistema z vidika varstva podatkov. Uporaba različnih funkcij in funkcionalnosti, namenjena povečanju skladnosti s pravili o varstvu podatkov, bo ponazorjena s praktičnimi primeri.

Komisija namerava sodelovati z državami članicami zaradi zagotovitve, da bodo od vsega začetka obveščene o konceptu vgrajene zasebnosti in katerem koli drugem prihodnjem razpletu dogodkov v sistemu EWRS (30) in da bodo ustrezno upoštevana načela potrebnosti, sorazmernosti, omejitve namena in čim manjšega zbiranja podatkov, kadar se odloča o tem, katere informacije se lahko izmenjujejo prek sistema EWRS, s kom in pod katerimi pogoji.

8.   POSREDOVANJE INFORMACIJ POSAMEZNIKOM, NA KATERE SE NANAŠAJO OSEBNI PODATKI

Ena glavnih zahtev v skladu s pravnim okvirom EU na področju varstva podatkov je obveznost upravljavca podatkov, da posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, zagotovi jasne informacije o postopkih obdelave, ki jih namerava izvesti glede njihovih osebnih podatkov.

Komisija je skladno z usklajevalno vlogo znotraj sistema EWRS in zaradi izpolnjevanja zgoraj navedene obveznosti (31) na svoji spletni strani objavila jasno in celovito izjavo o varstvu podatkov, namenjeno sistemu EWRS, glede postopkov obdelave, za izvajanje katerih je odgovorna sama Komisija, in glede tistih, ki jih izvajajo pristojni organi, zlasti v okviru dejavnosti sledenja stikov.

Vendar so za zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, glede zadevnih postopkov obdelave v sistemu EWRS odgovorni tudi pristojni nacionalni organi v državah članicah, ki imajo vlogo upravljavcev.

Katere „informacije“ morajo nacionalni organi, pristojni za sistem EWRS, zagotoviti posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki?

Pri zbiranju podatkov neposredno od posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, člen 10 Direktive 95/46/ES določa, da mora upravljavec ali njegov predstavnik med zbiranjem informacij zagotoviti posamezniku, na katerega se osebni podatki nanašajo in od katerega se podatki v zvezi z njim zbirajo, vsaj naslednje informacije, razen kadar jih že ima:

| (a) | istovetnost upravljavca ali njegovega predstavnika, če obstaja; |
| --- | --- |

(a)

istovetnost upravljavca ali njegovega predstavnika, če obstaja;

| (b) | namene obdelave podatkov; |
| --- | --- |

(b)

namene obdelave podatkov;

| (c) | vse nadaljnje informacije, na primer:






  — | prejemnike ali vrste prejemnikov podatkov, |
| --- | --- | --- |

(c)

vse nadaljnje informacije, na primer:

—

prejemnike ali vrste prejemnikov podatkov,

| — | ali so odgovori na vprašanja obvezni ali prostovoljni, pa tudi možne posledice, če ne odgovori, |
| --- | --- |

—

ali so odgovori na vprašanja obvezni ali prostovoljni, pa tudi možne posledice, če ne odgovori,

| — | obstoj pravice do dostopa in pravice do popravka podatkov, ki se nanašajo nanj, |
| --- | --- |

—

obstoj pravice do dostopa in pravice do popravka podatkov, ki se nanašajo nanj,

v kolikor so take nadaljnje informacije potrebne, ob upoštevanju posebnih okoliščin, v katerih se podatki zbirajo, za zagotovitev poštene obdelave glede na posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo.

Člen 11 Direktive 95/46/ES navaja minimalne informacije, ki jih mora zagotoviti upravljavec podatkov, kadar podatki niso bili pridobljeni od posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo. Te informacije je treba posredovati med zbiranjem osebnih podatkov ali, če se predvideva posredovanje tretji stranki, najpozneje tedaj, ko se podatki prvič posredujejo (32).

Iz zgoraj navedenih določb izhaja, da morajo nacionalni pristojni organi med zbiranjem osebnih podatkov od posameznikov (ali najpozneje, ko se podatki prvič posredujejo prek sistema EWRS) zaradi sprejetja ukrepov, potrebnih za zaščito javnega zdravja v zvezi z dogodki, ki jih je treba priglasiti v skladu z Odločbo št. 2119/98/ES in njenimi izvedbenimi predpisi, posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, neposredno posredovati pravno obvestilo z informacijami iz členov 10 in 11 Direktive 95/46/ES. Obvestilo vključuje tudi kratko sklicevanje na sistem EWRS ter povezavo na ustrezne dokumente in izjave o varstvu podatkov na nacionalnih spletnih straneh pristojnih organov ter na spletno stran Komisije, namenjeno sistemu EWRS.

Podrobne informacije, ki jih je treba posredovati v pravnem obvestilu, se lahko od ene države članice do druge precej razlikujejo. Nekatere nacionalne zakonodaje zahtevajo razširjene obveznosti za upravljavce podatkov, ki zajemajo posredovanje nadaljnjih informacij, kot so informacije o pravici posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do pravnih sredstev, o obdobjih hrambe podatkov, o ukrepih za varnost podatkov itd.

Drži, da je zaradi potrebe po pravočasnem ukrepanju v nujnih sanitarnih razmerah morda nemogoče – ko podatki niso bili pridobljeni od posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki –, da se tem posameznikom pošlje obvestilo in se jih tako obvesti o namenih obdelave njihovih osebnih podatkov. Člen 11(2) Direktive 95/46/ES glede tega navaja, da je pravico do obveščenosti posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, mogoče omejiti, kjer se „zagotovitev takih informacij izkaže za nemogočo, ali bi vključevala nesorazmeren napor, ali pa zakon izrecno določa zbiranje oziroma posredovanje. V teh primerih države članice zagotovijo ustrezne zaščitne ukrepe.“

Na splošno je treba navesti, da se v skladu z nacionalnimi zakonodajami na področju varstva podatkov, ki prenašajo Direktivo 95/46/ES (33), lahko uporabljajo posebne omejitve pravice do obveščanja posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Vse take omejitve, značilne za posamezno državo, je treba nedvoumno navesti v obvestilih o varstvu podatkov, posredovanih posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, ali izjavah o varstvu podatkov, objavljenih na nacionalnih spletnih straneh pristojnih organov.

Nacionalni pristojni organi v državah članicah odločijo, v kakšni obliki in kako točno bodo te informacije posredovane posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki. Ker bo večina pristojnih organov izvajala postopke obdelave, kjer ne gre za izmenjavo informacij v okviru sistema EWRS, se lahko pri izbiri načina obveščanja posameznikov, če je primerno, odločijo za isti način, kot je bil izbran za posredovanje podobnih informacij pri drugih postopkih obdelave v skladu z nacionalno zakonodajo. Poleg tega se priporoča, da pristojni organi posodobijo ali dopolnijo politike ali izjave o varstvu podatkov – če jih že imajo na nacionalnih spletnih straneh – s posebnim sklicevanjem na izmenjavo osebnih podatkov v okviru sistema EWRS.

Zaradi vseh zgornjih razlogov je bistvenega pomena, da se pristojni organi v državah članicah posvetujejo z zadevnimi nacionalnimi organi za varstvo podatkov, ko pripravljajo standardna pravna obvestila in izjave o varstvu podatkov v skladu s členoma 10 in 11 Direktive 95/46/ES.

9.   DOSTOP DO OSEBNIH PODATKOV IN DRUGE PRAVICE POSAMEZNIKOV, NA KATERE SE NANAŠAJO OSEBNI PODATKI

Zahteve na področju varstva podatkov glede posredovanja informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, iz razdelka 8 so navsezadnje namenjene zagotavljanju preglednosti postopkov obdelave osebnih podatkov. Preglednost je tudi osnovni cilj določb o pravicah do dostopa posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, iz pravnih instrumentov EU o varstvu podatkov (34).

Kaj je „pravica do dostopa do podatkov“ posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki?

Od upravljavcev podatkov se zahteva, da vsakemu posamezniku, na katerega se osebni podatki nanašajo, jamčijo pravico, da pridobi brez omejitev v razumnem času in brez večjih zamud ali stroškov potrditev tega, ali se osebni podatki v zvezi z njim obdelujejo ali ne, ter informacije glede namenov te obdelave in prejemnikov, ki so jim podatki posredovani.

Upravljavci podatkov morajo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, tudi jamčiti pravico do popravka, izbrisa ali blokiranja podatkov, katerih obdelava ni v skladu z veljavnimi zakonodajami na področju varstva podatkov, na primer zaradi nepopolnih ali netočnih podatkov.

Nazadnje pa morajo upravljavci obvestiti tretje stranke, ki so jim bili posredovani podatki, o kakršnem koli popravku, izbrisu ali blokiranju, izvedenem na podlagi zakonite zahteve posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, razen če se to izkaže za nemogoče ali če vključuje nesorazmerna prizadevanja.

Komisija in države članice si v vlogi upravljavcev delijo odgovornost v zvezi z zagotavljanjem pravic do dostopa, popravka, blokiranja in izbrisa osebnih podatkov, obdelanih v sistemu EWRS, kot je navedeno v nadaljevanju.

Komisija je odgovorna za zagotavljanje dostopa do osebnih podatkov nacionalnih kontaktnih točk za sistem EWRS in za obravnavanje popravka, blokiranja ali izbrisa zahtevkov. Nacionalne kontaktne točke so vabljene, da se glede podrobnejših informacij o uresničevanju svojih pravic kot posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, obrnejo na posebno klavzulo v izčrpni izjavi o varstvu podatkov na spletni strani Komisije, namenjeni sistemu EWRS (35).

Uporabniki sistema EWRS so tudi obveščeni, da je bila v sistem že vgrajena funkcija, ki jim omogoča, da neposredno spreminjajo svoje osebne podatke. Vendar uporabniki sami ne morejo spreminjati podatkovnih polj, na podlagi katerih se ugotavlja istovetnost zadevnega računa sistema EWRS (akreditiran elektronski naslov uporabnika, vrsta računa itd.), da bi se preprečila nevarnost dostopa nepooblaščenih uporabnikov do sistema. Zato je treba vsak zahtevek za spremembo teh podatkovnih polj nasloviti na upravljavca podatkov pri Komisiji, kot je navedeno v izčrpni izjavi o varstvu podatkov na spletni strani Komisije, namenjeni sistemu EWRS.

Za obravnavanje zahtevkov posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi s podatki iz sledenja stikov, zdravstvenimi podatki in drugimi osebnimi podatki, izmenjanimi med državami članicami prek sistema EWRS, so odgovorni pristojni organi, vključeni v zadevno izmenjavo izbirnih informacij. Ta odgovornost je urejena z ustreznimi določbami nacionalnih zakonodaj na področju varstva podatkov, ki prenašajo Direktivo 95/46/ES.

Vendar je treba navesti, da se v skladu z nacionalnimi zakonodajami na področju varstva podatkov, ki prenašajo Direktivo 95/46/ES (36), lahko uporabljajo posebne omejitve pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do dostopa, popravka, izbrisa ali blokiranja podatkov. Vse take omejitve je treba nedvoumno navesti v obvestilih o varstvu podatkov, posredovanih posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, ali izjavah o varstvu podatkov, objavljenih na nacionalnih spletnih straneh pristojnih organov. Zato se kontaktnim točkam za sistem EWRS svetuje, da se za več informacij o tej zadevi obrnejo na svoje nacionalne organe za varstvo podatkov.

Zaradi zapletenosti sistema EWRS, pri čemer v skupnih postopkih obdelave sodeluje več uporabnikov, je potreben jasen in preprost dostop v smislu pravice do dostopa posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, saj ti posamezniki niso seznanjeni z delovanjem sistema in jih je treba usposobiti za učinkovito uresničevanje svojih pravic.

Kadar posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, meni, da se njegovi podatki obdelujejo v okviru sistema EWRS, in bi si želel dostop do teh podatkov oziroma njihov izbris ali popravek, se temu posamezniku omogoči, da se obrne na nacionalne pristojne organe, s katerimi je bil v stiku in/ali ki so zbrali njegove podatke o nekem dogodku, ki ogroža javno zdravje (na primer na organ države, katere državljan je ta posameznik, in organ države, v kateri oseba biva v času tega dogodka), in kateri koli drug organ, vključen v zadevno izmenjavo informacij v zvezi z izvajanjem ukrepov za sledenje stikov.

Noben pristojni organ, vključen v zadevno izmenjavo informacij, ne sme zavrniti dostopa, popravka ali izbrisa, ker ni bil sam tisti, ki je vnesel podatke v sistem EWRS, ali ker bi se moral posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, obrniti na drug pristojni organ. Zlasti če zahtevek posameznika, na katerega se nanašajo informacije, prejme pristojni organ, ki ni tisti organ, ki je prvotne informacije poslal prek kanala za izbirno izmenjavo, mora organ prejemnik poslati zahtevek prek posebnega mehanizma iz razdelka 7 pristojnemu organu, ki je poslal prvotno sporočilo, ta pa bo odločil o zahtevku.

Pristojni organ, ki je informacijo poslal v sistem, se lahko pred sprejetjem odločitve po potrebi prek posebnega mehanizma iz razdelka 7 obrne na druge pristojne organe, ki so vključeni v izmenjavo informacij ali ki jih zahtevek posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, kako drugače zadeva.

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, je treba tudi obvestiti, da se lahko obrnejo na drug pristojni organ, vključen v izmenjavo informacij, kadar niso zadovoljni s prejetim odgovorom. Ti posamezniki imajo v vsakem primeru pravico vložiti pritožbo pri nacionalnem organu za varstvo podatkov enega od teh pristojnih organov, ki jim najbolj ustreza. Če je potrebno in primerno, nacionalni organi za varstvo podatkov sodelujejo pri obravnavanju pritožbe (člen 28 Direktive 95/46/ES).

Nazadnje, Komisija je v skladu s posebnim priporočilom, ki ga je dal ENVP v svojem mnenju, v sistem EWRS vgradila novo funkcijo, ki za namene spoštovanja varstva podatkov omogoča spletni popravek in izbris izbirnih sporočil, ki vsebujejo osebne podatke, ki so netočni, neposodobljeni, nepotrebni ali kako drugače neskladni z zahtevami varstva podatkov.

10.   VARNOST PODATKOV

Dostop do sistema je omejen na pooblaščene uporabnike iz Komisije in centra ECDC ter uradno imenovane nacionalne kontaktne točke za sistem EWRS. Dostop je zaščiten prek zavarovanega osebnega uporabniškega računa in gesla.

Postopki za ravnanje z osebnimi podatki v sistemu EWRS so vzpostavljeni glede na zahteve iz členov 21 in 22 Uredbe (ES) št. 45/2001.

11.   HRAMBA PODATKOV

V skladu z zahtevami varstva podatkov iz člena 4(1)(e) Uredbe (ES) št. 45/2001 in člena 6(1)(e) Direktive 95/46/ES bo sistem dvanajst mesecev po datumu pošiljanja sporočil samodejno izbrisal vsa izbirna sporočila, ki vsebujejo osebne podatke.

Ta zaščitni ukrep, ki je sestavni del sistema, pa uporabnikov sistema EWRS – ker so izključno in individualno odgovorni za svoje postopke obdelave v okviru kanala za pošiljanje izbirnih sporočil – ne odvezuje ukrepanja, da pred potekom privzetega enoletnega obdobja iz sistema odstranijo nepotrebne osebne podatke.

Komisija je v ta namen v sistem EWSR vgradila novo funkcijo, da bi uporabnikom omogočila, da lahko kadar koli izbrišejo izbirna sporočila z nepotrebnimi osebnimi podatki.

Nazadnje je treba spomniti, da so nacionalni pristojni organi odgovorni za spoštovanje svojih pravil s področja varstva podatkov o hrambi osebnih podatkov, opredeljenih v ustrezni zakonodaji, ki prenaša Direktivo 95/46/ES. Samodejni izbris osebnih podatkov, shranjenih v sistemu, predviden po enem letu, uporabnikom sistema EWRS ne preprečuje shranjevanja istih informacij zunaj sistema EWRS za različna (na primer daljša) obdobja, če je to v skladu z obveznostmi, ki izhajajo iz njihovih zadevnih nacionalnih zakonodaj s področja varstva podatkov, in če so obdobja, opredeljena v nacionalni zakonodaji, skladna z zahtevami iz člena 6(1)(e) Direktive 95/46/ES.

12.   SODELOVANJE Z NACIONALNIMI ORGANI ZA VARSTVO PODATKOV

Pristojnim organom se priporoča, da se za nasvete obrnejo na ustrezne nacionalne organe za varstvo podatkov, zlasti ko obravnavajo vprašanja v zvezi z varstvom podatkov, ki niso zajeta v teh smernicah.

Pristojni organi se morajo tudi zavedati, da bodo v skladu z nacionalnimi zakonodajami, ki prenašajo Direktivo 95/46/ES, morda morali obvestiti zadevne organe za varstvo podatkov o svojih dejavnostih obdelave podatkov v sistemu EWRS. V nekaterih državah članicah bo morda celo potrebna predhodna odobritev nacionalnega organa za varstvo podatkov.

---

(1)  Center ECDC tudi podpira Komisijo in ji pomaga pri zagotavljanju delovanja aplikacije EWRS. Ta naloga je bila centru ECDC dodeljena z Uredbo (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni in zlasti členom 8 Uredbe (UL L 142, 30.4.2004, str. 1).

(2)  http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/EDPS

(3)  Vrste nalezljivih bolezni, ki jih zajema mreža, so omejene na tiste, ki so navedene v Prilogi k Odločbi št. 2119/98/ES.

(4)  Člen 2(a) Direktive 95/46/ES in člen 2(a) Uredbe (ES) št. 45/2001.

(5)  Člen 4 Odločbe št. 2119/98/ES.

(6)  Priloga I k Odločbi 2000/57/ES o določitvi „dogodkov“, o katerih je treba poročati v okviru sistema EWRS.

(7)  Člen 6 Odločbe št. 2119/98/ES.

(8)  Pojasnilo o zakonitih razlogih za vključitev podatkov iz „sledenja stikov“ v obdelavo osebnih podatkov v okviru sistema EWRS je bilo posledica sprememb Odločbe 2000/57/ES, ki jih je uvedla Odločba 2009/547/ES.

(9)  Člen 2(b) Direktive 95/46/ES in člen 2(b) Uredbe (ES) št. 45/2001.

(10)  Glede opredelitve pojma „upravljavec“ glej razdelek 5 spodaj.

(11)  Okvirni seznam osebnih podatkov, ki se jih sme izmenjevati za namene sledenja stikov, je priložen k Odločbi 2009/547/ES.

(12)  Člen 1 Odločbe 2000/57/ES o določitvi „dogodkov“, o katerih je treba poročati v okviru sistema EWRS, in Priloga I k tej odločbi.

(13)  Člen 2a Odločbe 2000/57/ES, uveden z Odločbo Komisije 2009/547/ES.

(14)  Kot je predvideno s členom 8(4) Direktive 95/46/ES.

(15)  Glej zlasti člene 4, 5 in 6 Odločbe.

(16)  Člen 2a Odločbe 2000/57/ES, uveden z Odločbo 2009/547/ES.

(17)  Opredelitev pojma iz člena 2(d) Direktive 95/46/ES.

(18)  Komisija je v izrednih okoliščinah lahko vključena v izmenjavo osebnih podatkov prek izbirnega kanala sistema EWRS, če je to absolutno potrebno za usklajevanje ali omogočitev pravočasnega in učinkovitega izvajanja ukrepov na področju javnega zdravja, ki jih zahtevajo Odločba št. 2119/98/ES in njeni izvedbeni predpisi. V teh primerih bo Komisija zagotovila, da bo obdelava zakonita in izvedena v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 45/2001.

(19)  Opredelitev pojma iz člena 2(e) Uredbe (ES) št. 45/2001.

(20)  Ta načela temeljijo na členu 23(1) Uredbe (ES) št. 45/2001 o obdelavi osebnih podatkov v imenu upravljavca.

(21)  Načelo zakonitosti obdelave izhaja iz skupnih določb člena 6(1)(a), člena 7 in člena 8 Direktive 95/46/ES. Glej tudi ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 45/2001.

(22)  Načelo omejitve namena je navedeno v členu 6(1)(b) Direktive 95/46/ES in ustrezni določbi člena 4(1)(b) Uredbe (ES) št. 45/2001.

(23)  Člen 6(1)(c) in (d) Direktive 95/46/ES in člen 4(1)(c) in (d) Uredbe (ES) št. 45/2001.

(24)  Člen 6(1)(e) Direktive 95/46/ES in člen 4(1)(e) Uredbe (ES) št. 45/2001.

(25)  Načelo zaupnosti obdelave podatkov je določeno v členu 16 Direktive 95/46/ES in ustrezni določbi člena 21 Uredbe (ES) št. 45/2001.

(26)  Načelo varnosti podatkov je določeno v členu 17 Direktive 95/46/ES in ustrezni določbi člena 22 Uredbe (ES) št. 45/2001.

(27)  Za celoten seznam izjem iz prepovedi obdelave nekaterih posebnih kategorij podatkov, vključno s podatki v zvezi z zdravjem, glej člen 8(2), (3), (4) in (5) Direktive 95/46/ES.

(28)  Člen 8(4) Direktive 95/46/ES.

(29)  Vendar je uporabnikom sistema EWRS dana alternativna možnost, da ta kanal uporabljajo tudi za izbirno izmenjavo informacij, povezanih s tehničnimi vprašanji, ki ne vključujejo prenosa osebnih podatkov. Kadar se namesto privzete možnosti izbere druga možnost, lahko organ, ki pošilja sporočilo, izbere Komisijo in center ECDC kot prejemnika. Ta funkcija je bila v sistemu omogočena, da se upoštevata institucionalna vloga Komisije pri usklajevanju vprašanj, povezanih z obvladovanjem groženj in dogodkov, ter vloga centra ECDC pri izvajanju nalog na področju ocenjevanja tveganj.

(30)  V skladu z načelom „vgrajene zasebnosti“ je treba informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) načrtovati in razvijati tako, da se zahteve po zasebnosti in varstvu podatkov upoštevajo že pri sami zasnovi tehnologije in v vseh fazah njenega razvoja.

(31)  Obveznost glede informacij, ki jo ima Komisija, temelji na členih 11 in 12 Uredbe (ES) št. 45/2001.

(32)  Predložiti je treba informacije iz člena 10 ob dodatni navedbi zadevnih vrst podatkov. Te informacije se očitno ne zahtevajo, kadar se podatki zbirajo neposredno od posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo in ki je obveščen o vrstah zadevnih podatkov, medtem ko se ti zbirajo.

(33)  Člen 13(1) Direktive 95/46/ES o izjemah in omejitvah navaja: „Države članice lahko sprejmejo predpise za omejitev obsega obveznosti in pravic, opredeljenih v členih 6(1), 10, 11(1), 12 in 21, kadar taka omejitev predstavlja potrebni ukrep za zaščito: (a) državne varnosti; (b) obrambe; (c) javne varnosti; (d) preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kaznivih dejanj ali kršitve etike za zakonsko urejene poklice; (e) pomembnega gospodarskega ali finančnega interesa države članice ali Evropske unije, vključno z denarnimi, proračunskimi in davčnimi zadevami; (f) spremljanja, pregledovanja ali urejanja, povezanega, četudi občasno, z izvajanjem javne oblasti v primerih iz (c), (d) in (e); (g) posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali pravic in svoboščin drugih.“

(34)  Člen 12 Direktive 95/46/ES in členi od 13 do 18 Uredbe (ES) št. 45/2001.

(35)  Izjava o varstvu podatkov je vsem uporabnikom sistema EWRS na voljo tudi v okviru zaščitene rubrike aplikacije EWRS.

(36)  Člen 13(1) Direktive 95/46/ES.

---