# Uradni list L 271/2011

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2011.271.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 271 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5418. oktober 2011 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2011.271.slv

Uradni list

Evropske unije

L 271

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5418. oktober 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1027/2011 z dne 13. oktobra 2011 o prepovedi ribolova na belo jadrovnico v Atlantskem oceanu za plovila, ki plujejo pod zastavo Portugalske | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1028/2011 z dne 13. oktobra 2011 o prepovedi ribolova na sluzoglavke v vodah EU in mednarodnih vodah območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske | 3 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1029/2011 z dne 13. oktobra 2011 o prepovedi ribolova morske spake v conah VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije | 5 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1030/2011 z dne 13. oktobra 2011 o prepovedi ribolova na tabinje v vodah EU in mednarodnih vodah con VIII in IX s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 7 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1031/2011 z dne 13. oktobra 2011 o prepovedi ribolova na črnega morskega meča v vodah EU in mednarodnih vodah območij VIII, IX in X s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 9 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1032/2011 z dne 13. oktobra 2011 o prepovedi ribolova mola v coni VIII s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije | 11 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1033/2011 z dne 13. oktobra 2011 o prepovedi ribolova krilatih rombov v conah VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije | 13 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1034/2011 z dne 17. oktobra 2011 o nadzoru varnosti pri upravljanju letalskega prometa in službah letalske navigacije in spremembi Uredbe (EU) št. 691/2010 (
  1
  ) | 15 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1035/2011 z dne 17. oktobra 2011 o skupnih zahtevah za izvajanje služb navigacijskih služb v zračnem prometu ter o spremembi uredb (ES) št. 482/2008 in (EU) št. 691/2010 (
  1
  ) | 23 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1036/2011 z dne 17. oktobra 2011 o določitvi obrestnih mer, ki se uporabljajo za izračun stroškov financiranja intervencijskih ukrepov v obliki odkupa, skladiščenja in prodaje zalog, za obračunsko leto 2012 EKJS | 42 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1037/2011 z dne 17. oktobra 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 44 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1038/2011 z dne 17. oktobra 2011 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Izvedbeno uredbo (EU) št. 971/2011, za tržno leto 2011/12 | 46 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta 2011/691/SZVP z dne 17. oktobra 2011 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovem | 48 |
| | | 2011/692/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 14. oktobra 2011 o prošnji Združenega kraljestva, da sprejme Direktivo 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 7228) | 49 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 1027/2011 z dne 13. oktobra 2011 o prepovedi ribolova na belo jadrovnico v Atlantskem oceanu za plovila, ki plujejo pod zastavo Portugalske

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 1028/2011 z dne 13. oktobra 2011 o prepovedi ribolova na sluzoglavke v vodah EU in mednarodnih vodah območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske

3

*

Uredba Komisije (EU) št. 1029/2011 z dne 13. oktobra 2011 o prepovedi ribolova morske spake v conah VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije

5

*

Uredba Komisije (EU) št. 1030/2011 z dne 13. oktobra 2011 o prepovedi ribolova na tabinje v vodah EU in mednarodnih vodah con VIII in IX s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

7

*

Uredba Komisije (EU) št. 1031/2011 z dne 13. oktobra 2011 o prepovedi ribolova na črnega morskega meča v vodah EU in mednarodnih vodah območij VIII, IX in X s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

9

*

Uredba Komisije (EU) št. 1032/2011 z dne 13. oktobra 2011 o prepovedi ribolova mola v coni VIII s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije

11

*

Uredba Komisije (EU) št. 1033/2011 z dne 13. oktobra 2011 o prepovedi ribolova krilatih rombov v conah VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije

13

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1034/2011 z dne 17. oktobra 2011 o nadzoru varnosti pri upravljanju letalskega prometa in službah letalske navigacije in spremembi Uredbe (EU) št. 691/2010 (
  1
  )

1

15

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1035/2011 z dne 17. oktobra 2011 o skupnih zahtevah za izvajanje služb navigacijskih služb v zračnem prometu ter o spremembi uredb (ES) št. 482/2008 in (EU) št. 691/2010 (
  1
  )

1

23

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1036/2011 z dne 17. oktobra 2011 o določitvi obrestnih mer, ki se uporabljajo za izračun stroškov financiranja intervencijskih ukrepov v obliki odkupa, skladiščenja in prodaje zalog, za obračunsko leto 2012 EKJS

42

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1037/2011 z dne 17. oktobra 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

44

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1038/2011 z dne 17. oktobra 2011 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Izvedbeno uredbo (EU) št. 971/2011, za tržno leto 2011/12

46

SKLEPI

*

Sklep Sveta 2011/691/SZVP z dne 17. oktobra 2011 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovem

48

2011/692/EU

*

Sklep Komisije z dne 14. oktobra 2011 o prošnji Združenega kraljestva, da sprejme Direktivo 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 7228)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 7228)

49

| | | IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | 2011/693/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. decembra 2005 o načrtu za prestrukturiranje španskega premogovništva in državni pomoči za obdobje 2003–2005, ki ju je izvedla Španija za leti 2003 in 2004
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5410)

   (
  1
  ) | 50 |

IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

2011/693/ES

*

Odločba Komisije z dne 21. decembra 2005 o načrtu za prestrukturiranje španskega premogovništva in državni pomoči za obdobje 2003–2005, ki ju je izvedla Španija za leti 2003 in 2004
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5410)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5410)

1

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 18.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1027/2011

z dne 13. oktobra 2011

o prepovedi ribolova na belo jadrovnico v Atlantskem oceanu za plovila, ki plujejo pod zastavo Portugalske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU, in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU, in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, kvota, dodeljena za leto 2011, izčrpala. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, kvota, dodeljena za leto 2011, izčrpala.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2011 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 24, 27.1.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Številka | 50/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Portugalska |
| Stalež | WHM/ATLANT |
| Vrsta | bela jadrovnica (Tetrapturus albidus) |
| Območje | Atlantski ocean |
| Datum | 5.9.2011 |

Številka

50/T&Q

Država članica

Portugalska

Stalež

WHM/ATLANT

Vrsta

bela jadrovnica (Tetrapturus albidus)

Območje

Atlantski ocean

Datum

5.9.2011

---

| 18.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/3

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1028/2011

z dne 13. oktobra 2011

o prepovedi ribolova na sluzoglavke v vodah EU in mednarodnih vodah območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 1225/2010 z dne 13. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za staleže nekaterih vrst globokomorskih rib za leti 2011 in 2012 (2) določa kvote za leti 2011 in 2012. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 1225/2010 z dne 13. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za staleže nekaterih vrst globokomorskih rib za leti 2011 in 2012 (2) določa kvote za leti 2011 in 2012.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, kvota, dodeljena za leto 2011, izčrpala. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, kvota, dodeljena za leto 2011, izčrpala.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2011 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 336, 21.12.2010, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Številka | 51/DSS |
| --- | --- |
| Država članica | Portugalska |
| Stalež | ALF/3X14- |
| Vrsta | sluzoglavke (Beryx spp.) |
| Območje | vode EU in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV |
| Datum | 5.9.2011 |

Številka

51/DSS

Država članica

Portugalska

Stalež

ALF/3X14-

Vrsta

sluzoglavke (Beryx spp.)

Območje

vode EU in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV

Datum

5.9.2011

---

| 18.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/5

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1029/2011

z dne 13. oktobra 2011

o prepovedi ribolova morske spake v conah VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2011 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 24, 27.1.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 40/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Belgija |
| Stalež | ANF/8ABDE. |
| Vrsta | morska spaka (Lophiidae) |
| Cona | VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe |
| Datum | 13. avgust 2011 |

Št.

40/T&Q

Država članica

Belgija

Stalež

ANF/8ABDE.

Vrsta

morska spaka (Lophiidae)

Cona

VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe

Datum

13. avgust 2011

---

| 18.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/7

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1030/2011

z dne 13. oktobra 2011

o prepovedi ribolova na tabinje v vodah EU in mednarodnih vodah con VIII in IX s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 1225/2010 z dne 13. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za staleže nekaterih vrst globokomorskih rib za leti 2011 in 2012 (2) določa kvote za leti 2011 in 2012. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 1225/2010 z dne 13. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za staleže nekaterih vrst globokomorskih rib za leti 2011 in 2012 (2) določa kvote za leti 2011 in 2012.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, kvota, dodeljena za leto 2011, izčrpala. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, kvota, dodeljena za leto 2011, izčrpala.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2011 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 336, 21.12.2010, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Številka | 53/DSS |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Stalež | GFB/89- |
| Vrsta | tabinje (Phycis blennoides) |
| Območje | vode EU in mednarodne vode con VIII in IX |
| Datum | 25.6.2011 |

Številka

53/DSS

Država članica

Španija

Stalež

GFB/89-

Vrsta

tabinje (Phycis blennoides)

Območje

vode EU in mednarodne vode con VIII in IX

Datum

25.6.2011

---

| 18.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/9

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1031/2011

z dne 13. oktobra 2011

o prepovedi ribolova na črnega morskega meča v vodah EU in mednarodnih vodah območij VIII, IX in X s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 1225/2010 z dne 13. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za staleže nekaterih vrst globokomorskih rib za leti 2011 in 2012 (2) določa kvote za leti 2011 in 2012. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 1225/2010 z dne 13. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za staleže nekaterih vrst globokomorskih rib za leti 2011 in 2012 (2) določa kvote za leti 2011 in 2012.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, kvota, dodeljena za leto 2011, izčrpala. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, kvota, dodeljena za leto 2011, izčrpala.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2011 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 336, 21.12.2010, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Številka | 52/DSS |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Stalež | BSF/8910- |
| Vrsta | črni morski meč (Aphanopus carbo) |
| Območje | vode EU in mednarodne vode con VIII, IX in X |
| Datum | 12.7.2011 |

Številka

52/DSS

Država članica

Španija

Stalež

BSF/8910-

Vrsta

črni morski meč (Aphanopus carbo)

Območje

vode EU in mednarodne vode con VIII, IX in X

Datum

12.7.2011

---

| 18.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/11

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1032/2011

z dne 13. oktobra 2011

o prepovedi ribolova mola v coni VIII s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2011 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 24, 27.1.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 41/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Belgija |
| Stalež | WHG/08. |
| Vrsta | mol (Merlangus merlangus) |
| Cona | VIII |
| Datum | 13.8.2011 |

Št.

41/T&Q

Država članica

Belgija

Stalež

WHG/08.

Vrsta

mol (Merlangus merlangus)

Cona

VIII

Datum

13.8.2011

---

| 18.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/13

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1033/2011

z dne 13. oktobra 2011

o prepovedi ribolova krilatih rombov v conah VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2011 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 24, 27.1.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 46/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Belgija |
| Stalež | LEZ/8ABDE. |
| Vrsta | krilati rombi (Lepidorhombus spp.) |
| Cona | VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe |
| Datum | 13 avgust 2011 |

Št.

46/T&Q

Država članica

Belgija

Stalež

LEZ/8ABDE.

Vrsta

krilati rombi (Lepidorhombus spp.)

Cona

VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe

Datum

13 avgust 2011

---

| 18.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/15

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1034/2011

z dne 17. oktobra 2011

o nadzoru varnosti pri upravljanju letalskega prometa in službah letalske navigacije in spremembi Uredbe (EU) št. 691/2010

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (Uredba o izvajanju služb) (1) in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru) (2) in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (3) ter zlasti člena 8b Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 mora Komisija ob pomoči Evropske agencije za varnost v letalstvu („Agencija“) sprejeti ustrezna izvedbena pravila za zagotovitev sklopa zakonskih varnostnih zahtev za učinkovito izvajanje varnostnega nadzora upravljanja zračnega prometa (ATM). Člen 8b Uredbe (ES) št. 216/2008 določa, da je treba ta izvedbena pravila oblikovati na podlagi člena 5(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (4) Ta uredba temelji na Uredbi Komisije (ES) št. 1315/2007 z dne 8. novembra 2007 o varnostnem nadzoru pri upravljanju zračnega prometa in spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 (5). |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 mora Komisija ob pomoči Evropske agencije za varnost v letalstvu („Agencija“) sprejeti ustrezna izvedbena pravila za zagotovitev sklopa zakonskih varnostnih zahtev za učinkovito izvajanje varnostnega nadzora upravljanja zračnega prometa (ATM). Člen 8b Uredbe (ES) št. 216/2008 določa, da je treba ta izvedbena pravila oblikovati na podlagi člena 5(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (4) Ta uredba temelji na Uredbi Komisije (ES) št. 1315/2007 z dne 8. novembra 2007 o varnostnem nadzoru pri upravljanju zračnega prometa in spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 (5).

| (2) | Vlogo in naloge pristojnih organov je treba nadalje opredeliti na podlagi določb Uredbe (ES) št. 216/2008, Uredbe (ES) št. 549/2004, Uredbe (ES) št. 550/2004 in Uredbe (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (uredba o interoperabilnosti) (6). Te uredbe vključujejo zahteve o varnosti navigacijskih služb zračnega prometa. Čeprav je za varno izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa odgovoren izvajalec, bi morale države članice s pristojnimi organi zagotavljati učinkovit nadzor. |
| --- | --- |

(2)

Vlogo in naloge pristojnih organov je treba nadalje opredeliti na podlagi določb Uredbe (ES) št. 216/2008, Uredbe (ES) št. 549/2004, Uredbe (ES) št. 550/2004 in Uredbe (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (uredba o interoperabilnosti) (6). Te uredbe vključujejo zahteve o varnosti navigacijskih služb zračnega prometa. Čeprav je za varno izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa odgovoren izvajalec, bi morale države članice s pristojnimi organi zagotavljati učinkovit nadzor.

| (3) | Ta uredba ne sme zajemati vojaških operacij in usposabljanja, kot je določeno v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 549/2004 in členu 1(2)(c) Uredbe (ES) št. 216/2008. |
| --- | --- |

(3)

Ta uredba ne sme zajemati vojaških operacij in usposabljanja, kot je določeno v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 549/2004 in členu 1(2)(c) Uredbe (ES) št. 216/2008.

| (4) | Pristojni organi morajo izvajati revizije in preglede varnostnih predpisov v skladu s to uredbo v okviru ustreznih inšpekcijskih pregledov in nadzorov, ki jih določata Uredba (ES) št. 216/2008 in Uredba (ES) št. 550/2004. |
| --- | --- |

(4)

Pristojni organi morajo izvajati revizije in preglede varnostnih predpisov v skladu s to uredbo v okviru ustreznih inšpekcijskih pregledov in nadzorov, ki jih določata Uredba (ES) št. 216/2008 in Uredba (ES) št. 550/2004.

| (5) | Pristojni organi morajo preučiti, ali lahko pristop varnostnega nadzora iz te uredbe po potrebi uporabijo tudi na drugih področjih nadzora, zato da bi izvedli učinkovit in dosleden nadzor. |
| --- | --- |

(5)

Pristojni organi morajo preučiti, ali lahko pristop varnostnega nadzora iz te uredbe po potrebi uporabijo tudi na drugih področjih nadzora, zato da bi izvedli učinkovit in dosleden nadzor.

| (6) | Navigacijske službe zračnega prometa kot tudi upravljanje pretoka zračnega prometa (ATFM) in upravljanje zračnega prostora (ASM) uporabljajo funkcionalne sisteme, ki omogočajo upravljanje zračnega prometa. Zato bi bilo treba za vse spremembe v zvezi s funkcionalnimi sistemi izvesti varnostni nadzor. |
| --- | --- |

(6)

Navigacijske službe zračnega prometa kot tudi upravljanje pretoka zračnega prometa (ATFM) in upravljanje zračnega prostora (ASM) uporabljajo funkcionalne sisteme, ki omogočajo upravljanje zračnega prometa. Zato bi bilo treba za vse spremembe v zvezi s funkcionalnimi sistemi izvesti varnostni nadzor.

| (7) | Pristojni organi morajo sprejeti vse potrebne ukrepe, če sistem ali sestavni del sistema ne izpolnjuje ustreznih zahtev. V zvezi s tem in zlasti pri sprejetju direktive o varnosti mora pristojni organ preučiti, ali mora priglašenim organom, ki sodelujejo pri izdaji izjave iz člena 5 ali člena 6 Uredbe (ES) št. 552/2004, naročiti, naj izvedejo posebne preiskave tega tehničnega sistema. |
| --- | --- |

(7)

Pristojni organi morajo sprejeti vse potrebne ukrepe, če sistem ali sestavni del sistema ne izpolnjuje ustreznih zahtev. V zvezi s tem in zlasti pri sprejetju direktive o varnosti mora pristojni organ preučiti, ali mora priglašenim organom, ki sodelujejo pri izdaji izjave iz člena 5 ali člena 6 Uredbe (ES) št. 552/2004, naročiti, naj izvedejo posebne preiskave tega tehničnega sistema.

| (8) | Letno poročilo o varnostnem nadzoru, ki ga pripravijo pristojni organi, mora prispevati k preglednosti in odgovornosti varnostnega nadzora. Takšna poročila je treba poslati Komisiji, agenciji in državi članici, ki imenuje ali ustanovi pristojni organ. Poleg tega je treba letna poročila o varnostnem nadzoru uporabiti tudi pri regionalnem sodelovanju, inšpekcijskih pregledih standardizacije na podlagi Uredbe (ES) št. 216/2008 in mednarodnem spremljanju varnostnega nadzora. Vsebina poročila mora vključevati ustrezne informacije glede spremljanja uspešnosti varnosti, skladnosti nadziranih organizacij z veljavnimi varnostnimi predpisi, programa revizij varnostnih predpisov, pregleda utemeljitev v zvezi z varnostjo, sprememb funkcionalnih sistemov, ki jih izvajajo organizacije v skladu s postopki, ki jih sprejme pristojni organ, in direktiv o varnosti, ki jih izda tak organ. |
| --- | --- |

(8)

Letno poročilo o varnostnem nadzoru, ki ga pripravijo pristojni organi, mora prispevati k preglednosti in odgovornosti varnostnega nadzora. Takšna poročila je treba poslati Komisiji, agenciji in državi članici, ki imenuje ali ustanovi pristojni organ. Poleg tega je treba letna poročila o varnostnem nadzoru uporabiti tudi pri regionalnem sodelovanju, inšpekcijskih pregledih standardizacije na podlagi Uredbe (ES) št. 216/2008 in mednarodnem spremljanju varnostnega nadzora. Vsebina poročila mora vključevati ustrezne informacije glede spremljanja uspešnosti varnosti, skladnosti nadziranih organizacij z veljavnimi varnostnimi predpisi, programa revizij varnostnih predpisov, pregleda utemeljitev v zvezi z varnostjo, sprememb funkcionalnih sistemov, ki jih izvajajo organizacije v skladu s postopki, ki jih sprejme pristojni organ, in direktiv o varnosti, ki jih izda tak organ.

| (9) | V skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 216/2008 in členom 2(4) Uredbe (ES) št. 550/2004 morajo pristojni organi sprejeti ustrezne dogovore za tesno medsebojno sodelovanje, da bi zagotovili ustrezen nadzor nad izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki izvajajo službe, povezane z zračnim prostorom v pristojnosti države članice, ki ni država članica, ki je izdala dovoljenje. V skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 216/2008 morajo pristojni organi izmenjevati predvsem ustrezne informacije o varnostnem nadzoru organizacij. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 216/2008 in členom 2(4) Uredbe (ES) št. 550/2004 morajo pristojni organi sprejeti ustrezne dogovore za tesno medsebojno sodelovanje, da bi zagotovili ustrezen nadzor nad izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, ki izvajajo službe, povezane z zračnim prostorom v pristojnosti države članice, ki ni država članica, ki je izdala dovoljenje. V skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 216/2008 morajo pristojni organi izmenjevati predvsem ustrezne informacije o varnostnem nadzoru organizacij.

| (10) | Agencija mora dodatno ovrednotiti določbe te uredbe, zlasti tiste v zvezi z varnostnim nadzorom sprememb, in izdati mnenje o prilagoditvi takšnih sprememb celovitemu sistemskemu pristopu, pri tem pa upoštevati vključitev teh določb v bodočo skupno zakonodajno strukturo za varnost civilnega letalstva ter izkušnje zainteresiranih strani in pristojnih organov. Nadaljnji cilj mnenja agencije je olajšati izvajanje programa državne varnosti (ICAO) v Uniji in v okviru tega celovitega sistemskega pristopa. |
| --- | --- |

(10)

Agencija mora dodatno ovrednotiti določbe te uredbe, zlasti tiste v zvezi z varnostnim nadzorom sprememb, in izdati mnenje o prilagoditvi takšnih sprememb celovitemu sistemskemu pristopu, pri tem pa upoštevati vključitev teh določb v bodočo skupno zakonodajno strukturo za varnost civilnega letalstva ter izkušnje zainteresiranih strani in pristojnih organov. Nadaljnji cilj mnenja agencije je olajšati izvajanje programa državne varnosti (ICAO) v Uniji in v okviru tega celovitega sistemskega pristopa.

| (11) | Za varno izvajanje nekaterih funkcij omrežja, vzpostavljenih v skladu z Uredbo (ES) št. 551/2004, mora vpleteni subjekt izpolnjevati določene varnostne zahteve. Cilj teh zahtev je zagotoviti, da takšen subjekt ali organizacija deluje na varen način ter da je navedena v Uredbi Komisije (EU) št. 677/2011 z dne 7. julija 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM) in spremembi Uredbe (EU) št. 691/2010 (7) To so varnostne zahteve za organizacijo, ki so zelo podobne splošnim zahtevam iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1035/2011 (8), vendar so prilagojene varnostnim odgovornostim za funkcije omrežja. Za podporo popolnemu sistemskemu pristopu za varno ureditev na področju civilnega letalstva je treba izvrševanje teh zahtev nadzorovati na enak način, kot se nadzorujejo izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa. |
| --- | --- |

(11)

Za varno izvajanje nekaterih funkcij omrežja, vzpostavljenih v skladu z Uredbo (ES) št. 551/2004, mora vpleteni subjekt izpolnjevati določene varnostne zahteve. Cilj teh zahtev je zagotoviti, da takšen subjekt ali organizacija deluje na varen način ter da je navedena v Uredbi Komisije (EU) št. 677/2011 z dne 7. julija 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM) in spremembi Uredbe (EU) št. 691/2010 (7) To so varnostne zahteve za organizacijo, ki so zelo podobne splošnim zahtevam iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1035/2011 (8), vendar so prilagojene varnostnim odgovornostim za funkcije omrežja. Za podporo popolnemu sistemskemu pristopu za varno ureditev na področju civilnega letalstva je treba izvrševanje teh zahtev nadzorovati na enak način, kot se nadzorujejo izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa.

| (12) | Skupina na visoki ravni o ureditvi letalstva je v svojih priporočilih julija 2007 poudarila potrebo po ločitvi med regulativnim nadzorom in izvajanjem služb ali opravljanjem funkcij. V skladu s tem načelom, člen 6 Uredbe (ES) št. 551/2004 določa, da mora biti subjekt, imenovan za opravljanje funkcij omrežja, pod ustreznim nadzorom. Ker je agencija v skladu s členom 22a Uredbe (ES) št. 216/2008 že izvaja neodvisen varnostni nadzor vseevropskih izvajalcev služb ATM/ANS, bi bilo popolnoma v skladu z evropsko politiko letalske varnosti, da se jo zadolži tudi za pomoč Komisiji pri opravljanju istih nalog v zvezi z evropskimi funkcijami omrežja. |
| --- | --- |

(12)

Skupina na visoki ravni o ureditvi letalstva je v svojih priporočilih julija 2007 poudarila potrebo po ločitvi med regulativnim nadzorom in izvajanjem služb ali opravljanjem funkcij. V skladu s tem načelom, člen 6 Uredbe (ES) št. 551/2004 določa, da mora biti subjekt, imenovan za opravljanje funkcij omrežja, pod ustreznim nadzorom. Ker je agencija v skladu s členom 22a Uredbe (ES) št. 216/2008 že izvaja neodvisen varnostni nadzor vseevropskih izvajalcev služb ATM/ANS, bi bilo popolnoma v skladu z evropsko politiko letalske varnosti, da se jo zadolži tudi za pomoč Komisiji pri opravljanju istih nalog v zvezi z evropskimi funkcijami omrežja.

| (13) | Uredbo (ES) št. 1315/2007 je zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(13)

Uredbo (ES) št. 1315/2007 je zato treba razveljaviti.

| (14) | Uredba Komisije (EU) št. 691/2010 z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 (9) bi bilo treba spremeniti, da se prilagodi tej uredbi. |
| --- | --- |

(14)

Uredba Komisije (EU) št. 691/2010 z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 (9) bi bilo treba spremeniti, da se prilagodi tej uredbi.

| (15) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba določa zahteve, ki jih morajo pristojni organi uporabljati pri izvajanju varnostnega nadzora v zvezi z navigacijskimi službami zračnega prometa, upravljanjem pretoka zračnega prometa (ATFM) in upravljanjem zračnega prostora (ASM) za splošni zračni promet in druge funkcije omrežja.

2.   Ta uredba se uporablja za dejavnosti pristojnih organov in usposobljenih subjektov, ki delujejo v njihovem imenu, v zvezi z varnostnim nadzorom navigacijskih služb zračnega prometa, ATFM, ASM in drugimi funkcijami omrežja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 549/2004 in iz člena 3 Uredbe (ES) št. 216/2008. Vendar se opredelitev za „dovoljenje“ v členu 2 točki (15) Uredbe (ES) št. 549/2004 ne uporablja.

Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „popravni ukrep“ pomeni ukrep za odpravo vzroka ugotovljene neskladnosti; |
| --- | --- |

1.

„popravni ukrep“ pomeni ukrep za odpravo vzroka ugotovljene neskladnosti;

| 2. | „funkcionalni sistem“ pomeni kombinacijo sistemov, postopkov in človeških virov za izvajanje funkcij v zvezi z upravljanjem zračnega prometa; |
| --- | --- |

2.

„funkcionalni sistem“ pomeni kombinacijo sistemov, postopkov in človeških virov za izvajanje funkcij v zvezi z upravljanjem zračnega prometa;

| 3. | „upravitelj omrežja“ pomeni neodvisen, pristojni organ, pooblaščen v skladu s členom 6(2) ali 6(6) Uredbe (ES) št. 551/2004 za opravljanje nalog, opisanih v navedenem členu in v tej uredbi; |
| --- | --- |

3.

„upravitelj omrežja“ pomeni neodvisen, pristojni organ, pooblaščen v skladu s členom 6(2) ali 6(6) Uredbe (ES) št. 551/2004 za opravljanje nalog, opisanih v navedenem členu in v tej uredbi;

| 4. | „funkcije omrežja“ pomeni specifične funkcije, opisane v členu 6 Uredbe (ES) št. 551/2004; |
| --- | --- |

4.

„funkcije omrežja“ pomeni specifične funkcije, opisane v členu 6 Uredbe (ES) št. 551/2004;

| 5. | „organizacija“ pomeni izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa ali subjekt, ki zagotavlja službe ATFM ali ASM ali druge funkcije omrežja; |
| --- | --- |

5.

„organizacija“ pomeni izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa ali subjekt, ki zagotavlja službe ATFM ali ASM ali druge funkcije omrežja;

| 6. | „proces“ pomeni sklop medsebojno povezanih ali medsebojno delujočih dejavnosti, ki pretvarja vložke v rezultate; |
| --- | --- |

6.

„proces“ pomeni sklop medsebojno povezanih ali medsebojno delujočih dejavnosti, ki pretvarja vložke v rezultate;

| 7. | „utemeljitev varnosti“ pomeni prikaze in dokaze, da se lahko predlagana sprememba funkcionalnega sistema izvede v skladu z varnostnimi predpisi v okviru ciljev ali standardov, ki jih določa obstoječi zakonodajni okvir; |
| --- | --- |

7.

„utemeljitev varnosti“ pomeni prikaze in dokaze, da se lahko predlagana sprememba funkcionalnega sistema izvede v skladu z varnostnimi predpisi v okviru ciljev ali standardov, ki jih določa obstoječi zakonodajni okvir;

| 8. | „direktiva o varnosti“ pomeni dokument, ki ga izda ali sprejme pristojni organ in ki določa, da se izvedejo ukrepi za ponovno vzpostavitev varnosti funkcionalnega sistema, če je dokazano, da bi bila v nasprotnem primeru ogrožena letalska varnost; |
| --- | --- |

8.

„direktiva o varnosti“ pomeni dokument, ki ga izda ali sprejme pristojni organ in ki določa, da se izvedejo ukrepi za ponovno vzpostavitev varnosti funkcionalnega sistema, če je dokazano, da bi bila v nasprotnem primeru ogrožena letalska varnost;

| 9. | „varnostni cilj“ pomeni kakovostno ali količinsko navedbo, ki opredeljuje največjo pogostnost ali verjetnost, pri kateri se lahko pričakuje nevarnost; |
| --- | --- |

9.

„varnostni cilj“ pomeni kakovostno ali količinsko navedbo, ki opredeljuje največjo pogostnost ali verjetnost, pri kateri se lahko pričakuje nevarnost;

| 10. | „revizija varnostnih predpisov“ pomeni sistematičen in neodvisen pregled, ki ga izvede pristojni organ ali ki se izvede v njegovem imenu ter s katerim se določi, ali so celotne ureditve v zvezi z varnostjo ali njeni elementi, povezani s procesi in njihovimi rezultati, proizvodi ali službami, usklajeni z zahtevanimi ureditvami v zvezi z varnostjo ter ali se učinkovito izvajajo in so ustrezni za doseganje pričakovanih rezultatov; |
| --- | --- |

10.

„revizija varnostnih predpisov“ pomeni sistematičen in neodvisen pregled, ki ga izvede pristojni organ ali ki se izvede v njegovem imenu ter s katerim se določi, ali so celotne ureditve v zvezi z varnostjo ali njeni elementi, povezani s procesi in njihovimi rezultati, proizvodi ali službami, usklajeni z zahtevanimi ureditvami v zvezi z varnostjo ter ali se učinkovito izvajajo in so ustrezni za doseganje pričakovanih rezultatov;

| 11. | „varnostni predpisi“ pomeni predpise, ki jih določajo predpisi Unije ali nacionalni predpisi za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa ali funkcij ATFM in ASM ali drugih funkcij omrežja ter predpise v zvezi s tehnično in operativno usposobljenostjo in ustreznostjo za izvajanje teh služb in funkcij, njihovim upravljanjem varnosti ter sistemi, njihovimi sestavnimi deli in pripadajočimi postopki; |
| --- | --- |

11.

„varnostni predpisi“ pomeni predpise, ki jih določajo predpisi Unije ali nacionalni predpisi za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa ali funkcij ATFM in ASM ali drugih funkcij omrežja ter predpise v zvezi s tehnično in operativno usposobljenostjo in ustreznostjo za izvajanje teh služb in funkcij, njihovim upravljanjem varnosti ter sistemi, njihovimi sestavnimi deli in pripadajočimi postopki;

| 12. | „varnostna zahteva“ pomeni sredstva za ublažitev tveganja, opredeljena s strategijo ublažitve tveganja, ki dosega poseben varnostni cilj, vključno z organizacijskimi, operativnimi, postopkovnimi, funkcijskimi zahtevami, zahtevami za zmogljivost in interoperabilnost ali okoljskimi značilnostmi; |
| --- | --- |

12.

„varnostna zahteva“ pomeni sredstva za ublažitev tveganja, opredeljena s strategijo ublažitve tveganja, ki dosega poseben varnostni cilj, vključno z organizacijskimi, operativnimi, postopkovnimi, funkcijskimi zahtevami, zahtevami za zmogljivost in interoperabilnost ali okoljskimi značilnostmi;

| 13. | „preverjanje“ pomeni potrditev s predložitvijo objektivnih dokazov, da so podrobno navedene zahteve izpolnjene; |
| --- | --- |

13.

„preverjanje“ pomeni potrditev s predložitvijo objektivnih dokazov, da so podrobno navedene zahteve izpolnjene;

| 14. | „vseevropska ATM/ANS“ pomeni dejavnost, ki je oblikovana in vzpostavljena za uporabnike v večini držav članic ali v vseh državah članicah ter ki se lahko razširi prek zračnega prostora, za katerega velja Pogodba. |
| --- | --- |

14.

„vseevropska ATM/ANS“ pomeni dejavnost, ki je oblikovana in vzpostavljena za uporabnike v večini držav članic ali v vseh državah članicah ter ki se lahko razširi prek zračnega prostora, za katerega velja Pogodba.

Člen 3

Pristojni organi za nadzor

Za namene te uredbe in brez poseganja v medsebojno priznavanje dovoljenj izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa v skladu s členom 7(8) Uredbe (ES) št. 550/2004 in členom 11 Uredbe (ES) št. 216/2008 so pristojni organi za nadzor:

| (a) | za organizacije, ki imajo glavni poslovni sedež in morebitni uradni sedež v državi članici, med izvajanjem navigacijskih služb zračnega prometa na ozemlju te države članice, nacionalni nadzorni organ, ki ga je imenovala ali ustanovila zadevna država članica; |
| --- | --- |

(a)

za organizacije, ki imajo glavni poslovni sedež in morebitni uradni sedež v državi članici, med izvajanjem navigacijskih služb zračnega prometa na ozemlju te države članice, nacionalni nadzorni organ, ki ga je imenovala ali ustanovila zadevna država članica;

| (b) | za organizacije, za katere se po sporazumih med državami članicami v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 550/2004 odgovornost za nadzor varnosti dodeli drugače kot v točki (a), pristojni organi, imenovani ali ustanovljeni s temi sporazumi. Ti sporazumi so v skladu z zahtevami člena 2(3) do (6) Uredbe (ES) št. 550/2004; |
| --- | --- |

(b)

za organizacije, za katere se po sporazumih med državami članicami v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 550/2004 odgovornost za nadzor varnosti dodeli drugače kot v točki (a), pristojni organi, imenovani ali ustanovljeni s temi sporazumi. Ti sporazumi so v skladu z zahtevami člena 2(3) do (6) Uredbe (ES) št. 550/2004;

| (c) | za organizacije, ki izvajajo ATM v zračnem prostoru ozemlja, za katero se uporablja Pogodba, in ki imajo glavni poslovni sedež in morebitni uradni sedež zunaj ozemlja, za katero se uporabljajo določbe Pogodbe, Evropska agencija za varnost v letalstvu („Agencija“); |
| --- | --- |

(c)

za organizacije, ki izvajajo ATM v zračnem prostoru ozemlja, za katero se uporablja Pogodba, in ki imajo glavni poslovni sedež in morebitni uradni sedež zunaj ozemlja, za katero se uporabljajo določbe Pogodbe, Evropska agencija za varnost v letalstvu („Agencija“);

| (d) | za organizacije, ki izvajajo vseevropske ATM/ANS ter druge funkcije omrežja na zračnem prostoru ozemlja, za katerega se uporablja Pogodba, Agencija. |
| --- | --- |

(d)

za organizacije, ki izvajajo vseevropske ATM/ANS ter druge funkcije omrežja na zračnem prostoru ozemlja, za katerega se uporablja Pogodba, Agencija.

Člen 4

Funkcija varnostnega nadzora

1.   Pristojni organi izvajajo varnostni nadzor kot del njihovega splošnega nadzora zahtev, ki veljajo za ATFM in ASM ter druge funkcije omrežja, da se spremlja varno izvajanje teh dejavnosti in preverja, ali so izpolnjeni veljavni varnostni predpisi in ureditve za njihovo izvajanje.

2.   Pri sklepanju sporazuma o nadzoru organizacij, dejavnih v funkcionalnih blokih zračnega prostora, ki segajo v zračni prostor v pristojnosti več kot ene države ali v primeru čezmejnega izvajanja, zadevne države članice opredelijo in dodelijo odgovornosti za varnostni nadzor na način, ki zagotavlja, da:

| (a) | obstajajo posebna mesta odgovornosti za izvajanje vsake določbe te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

obstajajo posebna mesta odgovornosti za izvajanje vsake določbe te uredbe;

| (b) | imajo države članice pregled nad mehanizmi varnostnega nadzora in njihovimi rezultati; |
| --- | --- |

(b)

imajo države članice pregled nad mehanizmi varnostnega nadzora in njihovimi rezultati;

| (c) | se zagotovi izmenjava zadevnih informacij med nadzornimi organi in certifikacijskim organom. |
| --- | --- |

(c)

se zagotovi izmenjava zadevnih informacij med nadzornimi organi in certifikacijskim organom.

Države članice redno pregledujejo sporazum in njegovo dejansko izvajanje, zlasti glede dosežene uspešnosti pri zagotavljanju varnosti.

3.   Pri sklepanju sporazuma o nadzoru organizacij, dejavnih v funkcionalnih blokih zračnega prostora ali pri čezmejnih dejavnostih, pri katerih je Agencija pristojni organ za vsaj eno od organizacij v skladu s členom 3, točko (b), zadevna država članica deluje usklajeno z Agencijo za zagotovitev, da so točke (a), (b) in (c) odstavka 2 izpolnjene.

Člen 5

Spremljanje uspešnosti pri zagotavljanju varnosti

1.   Pristojni organi zagotavljajo redno spremljanje in ocenjevanje doseženih ravni varnosti z namenom, da se ugotovi, ali ustrezajo varnostnim predpisom, ki se uporabljajo v blokih zračnega prostora v njihovi pristojnosti.

2.   Pristojni organi na podlagi rezultatov spremljanja varnosti določijo predvsem področja, na katerih je treba prednostno preverjati skladnost z varnostnimi predpisi.

Člen 6

Preverjanje skladnosti z varnostnimi predpisi

1.   Pristojni organi vzpostavijo proces za preverjanje:

| (a) | skladnosti z veljavnimi varnostnimi predpisi pred izdajo ali podaljšanjem dovoljenja, potrebnega za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa, vključno s povezanimi pogoji v zvezi z varnostjo; |
| --- | --- |

(a)

skladnosti z veljavnimi varnostnimi predpisi pred izdajo ali podaljšanjem dovoljenja, potrebnega za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa, vključno s povezanimi pogoji v zvezi z varnostjo;

| (b) | skladnosti s katerimi koli obveznostmi v zvezi z varnostjo iz akta o določitvi, izdanega v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 550/2004; |
| --- | --- |

(b)

skladnosti s katerimi koli obveznostmi v zvezi z varnostjo iz akta o določitvi, izdanega v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 550/2004;

| (c) | stalne skladnosti organizacij z veljavnimi varnostnimi predpisi; |
| --- | --- |

(c)

stalne skladnosti organizacij z veljavnimi varnostnimi predpisi;

| (d) | izvajanja varnostnih ciljev in varnostnih zahtev ter drugih pogojev v zvezi z varnostjo, opredeljenih v:






  (i) | izjavah o preverjanju sistemov, vključno s katero koli ustrezno izjavo o skladnosti sestavnih delov sistemov ali njihovi primernosti za uporabo, izdanih v skladu z Uredbo (ES) št. 552/2004; |
| --- | --- | --- |

(d)

izvajanja varnostnih ciljev in varnostnih zahtev ter drugih pogojev v zvezi z varnostjo, opredeljenih v:

(i)

izjavah o preverjanju sistemov, vključno s katero koli ustrezno izjavo o skladnosti sestavnih delov sistemov ali njihovi primernosti za uporabo, izdanih v skladu z Uredbo (ES) št. 552/2004;

| (ii) | oceni tveganja in postopkih za ublažitev tveganja, zahtevanih v skladu z varnostnimi predpisi, ki se uporabljajo za navigacijske službe zračnega prometa, ATFM, ASM in upravitelja omrežja; |
| --- | --- |

(ii)

oceni tveganja in postopkih za ublažitev tveganja, zahtevanih v skladu z varnostnimi predpisi, ki se uporabljajo za navigacijske službe zračnega prometa, ATFM, ASM in upravitelja omrežja;

| (e) | izvajanja direktiv o varnosti. |
| --- | --- |

(e)

izvajanja direktiv o varnosti.

2.   Proces iz odstavka 1:

| (a) | temelji na dokumentiranih postopkih; |
| --- | --- |

(a)

temelji na dokumentiranih postopkih;

| (b) | je podprt z dokumentacijo, katere namen je osebju za varnostni nadzor zagotoviti navodila za izvajanje njegovih nalog; |
| --- | --- |

(b)

je podprt z dokumentacijo, katere namen je osebju za varnostni nadzor zagotoviti navodila za izvajanje njegovih nalog;

| (c) | zadevni organizaciji zagotavlja prikaz rezultatov dejavnosti varnostnega nadzora; |
| --- | --- |

(c)

zadevni organizaciji zagotavlja prikaz rezultatov dejavnosti varnostnega nadzora;

| (d) | temelji na revizijah in pregledih varnostnih predpisov, ki se izvajajo v skladu s členi 7, 9 in 10; |
| --- | --- |

(d)

temelji na revizijah in pregledih varnostnih predpisov, ki se izvajajo v skladu s členi 7, 9 in 10;

| (e) | pristojnim organom zagotovi dokaze, potrebne za podporo nadaljnjim ukrepom, vključno z ukrepi iz člena 9 Uredbe (ES) št. 549/2004, člena 7(7) Uredbe (ES) št. 550/2004 ter členi 10, 25 in 68 Uredbe (ES) št. 216/2008, kadar varnostni predpisi niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(e)

pristojnim organom zagotovi dokaze, potrebne za podporo nadaljnjim ukrepom, vključno z ukrepi iz člena 9 Uredbe (ES) št. 549/2004, člena 7(7) Uredbe (ES) št. 550/2004 ter členi 10, 25 in 68 Uredbe (ES) št. 216/2008, kadar varnostni predpisi niso izpolnjeni.

Člen 7

Revizije varnostnih predpisov

1.   Pristojni organi ali njihovi usposobljeni subjekti izvajajo revizije varnostnih predpisov.

2.   Revizije varnostnih predpisov iz odstavka 1:

| (a) | zagotovijo pristojnim organom dokaze o skladnosti z veljavnimi varnostnimi predpisi in izvedbenimi določbami tako, da ocenijo potrebo po izboljšanju ali korektivnih ukrepih; |
| --- | --- |

(a)

zagotovijo pristojnim organom dokaze o skladnosti z veljavnimi varnostnimi predpisi in izvedbenimi določbami tako, da ocenijo potrebo po izboljšanju ali korektivnih ukrepih;

| (b) | so neodvisne od notranjih revizij, ki jih zadevna organizacija izvaja kot del svojih sistemov za upravljanje varnosti ali kakovosti; |
| --- | --- |

(b)

so neodvisne od notranjih revizij, ki jih zadevna organizacija izvaja kot del svojih sistemov za upravljanje varnosti ali kakovosti;

| (c) | izvajajo revizorji, usposobljeni v skladu z zahtevami iz člena 12; |
| --- | --- |

(c)

izvajajo revizorji, usposobljeni v skladu z zahtevami iz člena 12;

| (d) | se uporabljajo za dokončanje izvedbenih določb ali elementov teh določb in za procese, proizvode ali službe; |
| --- | --- |

(d)

se uporabljajo za dokončanje izvedbenih določb ali elementov teh določb in za procese, proizvode ali službe;

| (e) | določajo skladnost ali neskladnost:






  (i) | izvedbenih določb z varnostnimi predpisi; |
| --- | --- | --- |

(e)

določajo skladnost ali neskladnost:

(i)

izvedbenih določb z varnostnimi predpisi;

| (ii) | sprejetih ukrepov z izvedbenimi določbami; |
| --- | --- |

(ii)

sprejetih ukrepov z izvedbenimi določbami;

| (iii) | rezultatov teh ukrepov s pričakovanimi rezultati izvedbenih določb; |
| --- | --- |

(iii)

rezultatov teh ukrepov s pričakovanimi rezultati izvedbenih določb;

| (f) | povzročijo popravek vseh ugotovljenih neskladnosti v skladu s členom 8. |
| --- | --- |

(f)

povzročijo popravek vseh ugotovljenih neskladnosti v skladu s členom 8.

3.   Pristojni organi v okviru inšpekcijskega programa, ki ga določa člen 8 Izvedbene uredbe (EU) št. 1035/2011, vzpostavijo in vsaj vsako leto posodabljajo program revizij varnostnih predpisov z namenom, da:

| (a) | vključijo vsa področja, ki bi lahko vzbujala zaskrbljenost v zvezi z varnostjo, s poudarkom na področjih, na katerih so bile ugotovljene težave; |
| --- | --- |

(a)

vključijo vsa področja, ki bi lahko vzbujala zaskrbljenost v zvezi z varnostjo, s poudarkom na področjih, na katerih so bile ugotovljene težave;

| (b) | vključijo vse organizacije, službe in funkcije omrežja, ki so pod nadzorom pristojnega organa; |
| --- | --- |

(b)

vključijo vse organizacije, službe in funkcije omrežja, ki so pod nadzorom pristojnega organa;

| (c) | zagotovijo izvajanje revizij sorazmerno z ravnjo tveganja, ki jo pomenijo dejavnosti organizacije; |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo izvajanje revizij sorazmerno z ravnjo tveganja, ki jo pomenijo dejavnosti organizacije;

| (d) | zagotovijo izvajanje zadostnih revizij v obdobju dveh let, da se preveri skladnost vseh teh organizacij z veljavnimi varnostnimi predpisi na vseh ustreznih področjih funkcionalnega sistema; |
| --- | --- |

(d)

zagotovijo izvajanje zadostnih revizij v obdobju dveh let, da se preveri skladnost vseh teh organizacij z veljavnimi varnostnimi predpisi na vseh ustreznih področjih funkcionalnega sistema;

| (e) | zagotovijo spremljanje izvajanja korektivnih ukrepov. |
| --- | --- |

(e)

zagotovijo spremljanje izvajanja korektivnih ukrepov.

4.   Pristojni organi lahko spremenijo obseg vnaprej načrtovanih revizij in po potrebi vključijo dodatne revizije.

5.   Pristojni organi določijo, katere ureditve, elementi, službe, funkcije, proizvodi, fizične lokacije in dejavnosti se revidirajo v določenem časovnem obdobju.

6.   Ugotovitve revizije in ugotovljene neskladnosti se dokumentirajo. Ugotovljene neskladnosti se podprejo z dokazi ter opredelijo na podlagi veljavnih varnostnih predpisov in njihovih izvedbenih določb, glede na katere je bila revizija izvedena.

7.   Sestavi se poročilo o reviziji, vključno s podrobnim opisom neskladnosti.

Člen 8

Korektivni ukrepi

1.   Pristojni organi sporočijo ugotovitve revizije organizaciji, ki je bila revidirana, in hkrati zahteva korektivne ukrepe za odpravo ugotovljenih neskladnosti brez poseganja v kakršne koli dodatne ukrepe, ki se zahtevajo z veljavnimi varnostnimi predpisi.

2.   Revidirane organizacije določijo korektivne ukrepe, ki so po njenem mnenju potrebni za odpravo neskladnosti, in časovno obdobje za njihovo izvajanje.

3.   Pristojni organi ocenijo korektivne ukrepe in tudi njihovo izvajanje, kot so jih določile revidirane organizacije, ter jih sprejme, če je ocenjeno, da so korektivni ukrepi zadostni za odpravo neskladnosti.

4.   Revidirana organizacija začne izvajati korektivne ukrepe, ki so jih sprejeli pristojni organi. Ti korektivni ukrepi in nadaljnji postopek spremljanja se končajo v časovnem obdobju, ki so ga je sprejeli pristojni organi.

Člen 9

Varnostni nadzor sprememb funkcionalnih sistemov

1.   Organizacije pri sprejemanju odločitev o uvedbi sprememb v zvezi z varnostjo svojih funkcionalnih sistemov uporabljajo izključno postopke, ki jih je sprejel njihov pristojni organ. V primeru izvajalcev služb zračnega prometa ter izvajalcev komunikacijskih, navigacijskih ali nadzornih služb pristojni organ te postopke sprejme na podlagi Izvedbene uredbe (EU) št. 1035/2011.

2.   Organizacije obvestijo pristojni organ o vseh načrtovanih spremembah v zvezi z varnostjo. V ta namen pristojni organi uvedejo ustrezne upravne postopke v skladu z nacionalno zakonodajo.

3.   Razen če se uporablja člen 10, lahko organizacije izvedejo sporočeno spremembo v skladu s postopki iz odstavka 1 tega člena.

Člen 10

Postopek pregleda predlaganih sprememb

1.   Pristojni organi pregledajo utemeljitve glede varnosti v zvezi z novimi funkcionalnimi sistemi ali spremembami obstoječih funkcionalnih sistemov, ki jih je predlagala organizacija, kadar:

| (a) | se z oceno resnosti, izvedeno v skladu s točko 3.2.4 Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 1035/2011, ugotovi stopnja resnosti 1 ali stopnja resnosti 2 za verjetne posledice ugotovljene nevarnosti ali |
| --- | --- |

(a)

se z oceno resnosti, izvedeno v skladu s točko 3.2.4 Priloge II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 1035/2011, ugotovi stopnja resnosti 1 ali stopnja resnosti 2 za verjetne posledice ugotovljene nevarnosti ali

| (b) | izvajanje sprememb zahteva uvedbo novih letalskih standardov. |
| --- | --- |

(b)

izvajanje sprememb zahteva uvedbo novih letalskih standardov.

Kadar pristojni organi določijo potrebo po pregledu v okoliščinah, ki niso navedene v točkah (a) in (b), obvestijo organizacijo, da bodo izvedli pregled varnosti sporočenih sprememb.

2.   Pregled se izvede v skladu z ravnjo tveganja, ki jo pomeni novi funkcionalni sistem ali predlagane spremembe obstoječih funkcionalnih sistemov.

Izvajalec:

| (a) | uporablja dokumentirane postopke; |
| --- | --- |

(a)

uporablja dokumentirane postopke;

| (b) | je podprt z dokumentacijo, katere namen je osebju za varnostni nadzor zagotoviti navodila za izvajanje njegovih nalog; |
| --- | --- |

(b)

je podprt z dokumentacijo, katere namen je osebju za varnostni nadzor zagotoviti navodila za izvajanje njegovih nalog;

| (c) | upošteva cilje in zahteve v zvezi z varnostjo ter druge pogoje v zvezi z varnostjo, ki zadevajo obravnavano spremembo in so opredeljeni v:






  (i) | izjavah o preverjanju sistemov iz člena 6 Uredbe (ES) št. 552/2004; |
| --- | --- | --- |

(c)

upošteva cilje in zahteve v zvezi z varnostjo ter druge pogoje v zvezi z varnostjo, ki zadevajo obravnavano spremembo in so opredeljeni v:

(i)

izjavah o preverjanju sistemov iz člena 6 Uredbe (ES) št. 552/2004;

| (ii) | izjavah o skladnosti sestavnih delov sistemov ali njihovi primernosti za uporabo iz člena 5 Uredbe (ES) št. 552/2004 ali |
| --- | --- |

(ii)

izjavah o skladnosti sestavnih delov sistemov ali njihovi primernosti za uporabo iz člena 5 Uredbe (ES) št. 552/2004 ali

| (iii) | dokumentaciji o oceni in ublažitvi tveganja, predloženi v skladu z veljavnimi varnostnimi predpisi; |
| --- | --- |

(iii)

dokumentaciji o oceni in ublažitvi tveganja, predloženi v skladu z veljavnimi varnostnimi predpisi;

| (d) | po potrebi določi dodatne pogoje glede varnosti v zvezi z izvajanjem sprememb; |
| --- | --- |

(d)

po potrebi določi dodatne pogoje glede varnosti v zvezi z izvajanjem sprememb;

| (e) | oceni sprejemljivost predloženih utemeljitev v zvezi z varnostjo, pri čemer upošteva:






  (i) | opredelitev nevarnosti; |
| --- | --- | --- |

(e)

oceni sprejemljivost predloženih utemeljitev v zvezi z varnostjo, pri čemer upošteva:

(i)

opredelitev nevarnosti;

| (ii) | skladnost določitve stopenj resnosti; |
| --- | --- |

(ii)

skladnost določitve stopenj resnosti;

| (iii) | veljavnost ciljev v zvezi z varnostjo; |
| --- | --- |

(iii)

veljavnost ciljev v zvezi z varnostjo;

| (iv) | veljavnost, učinkovitost in izvedljivost zahtev v zvezi z varnostjo ter vseh drugih opredeljenih pogojev v zvezi z varnostjo; |
| --- | --- |

(iv)

veljavnost, učinkovitost in izvedljivost zahtev v zvezi z varnostjo ter vseh drugih opredeljenih pogojev v zvezi z varnostjo;

| (v) | dokaz, da se cilji in zahteve v zvezi z varnostjo ter drugi pogoji v zvezi z varnostjo vedno izpolnjujejo; |
| --- | --- |

(v)

dokaz, da se cilji in zahteve v zvezi z varnostjo ter drugi pogoji v zvezi z varnostjo vedno izpolnjujejo;

| (vi) | dokaz, da proces oblikovanja utemeljitev v zvezi z varnostjo izpolnjuje veljavne varnostne predpise; |
| --- | --- |

(vi)

dokaz, da proces oblikovanja utemeljitev v zvezi z varnostjo izpolnjuje veljavne varnostne predpise;

| (f) | preveri procese, ki jih organizacije uporabljajo za utemeljevanje varnosti v zvezi z obravnavanimi novimi funkcionalnimi sistemi ali spremembami obstoječih funkcionalnih sistemov; |
| --- | --- |

(f)

preveri procese, ki jih organizacije uporabljajo za utemeljevanje varnosti v zvezi z obravnavanimi novimi funkcionalnimi sistemi ali spremembami obstoječih funkcionalnih sistemov;

| (g) | opredeli potrebo po preverjanju stalne skladnosti; |
| --- | --- |

(g)

opredeli potrebo po preverjanju stalne skladnosti;

| (h) | vključi vse potrebne dejavnosti usklajevanja z organi, ki so odgovorni za varnostni nadzor glede plovnosti in letalskih operacij; |
| --- | --- |

(h)

vključi vse potrebne dejavnosti usklajevanja z organi, ki so odgovorni za varnostni nadzor glede plovnosti in letalskih operacij;

| (i) | pripravi obvestilo o sprejetju, po potrebi vključno s pogoji, ali zavrnitvi, vključno z ustrezno razlago, obravnavane spremembe. |
| --- | --- |

(i)

pripravi obvestilo o sprejetju, po potrebi vključno s pogoji, ali zavrnitvi, vključno z ustrezno razlago, obravnavane spremembe.

3.   Uvedbo sprememb, ki se obravnava pri zadevnem pregledu, sprejmejo pristojni organi.

Člen 11

Usposobljeni subjekti

1.   Pristojni organ pri odločanju glede pooblastitve usposobljenega subjekta za izvajanje revizij ali pregledov varnostnih predpisov v skladu s to uredbo zagotovi, da merila, ki se uporabljajo pri izboru usposobljenega subjekta v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 550/2004 in členom 13 Uredbe (ES) št. 216/2008, vključujejo naslednje:

| (a) | usposobljeni subjekt ima izkušnje z ocenjevanjem varnosti letalskih prevoznikov; |
| --- | --- |

(a)

usposobljeni subjekt ima izkušnje z ocenjevanjem varnosti letalskih prevoznikov;

| (b) | usposobljeni subjekt hkrati ne sodeluje pri notranjih dejavnostih v okviru sistemov za upravljanje varnosti ali kakovosti zadevne organizacije; |
| --- | --- |

(b)

usposobljeni subjekt hkrati ne sodeluje pri notranjih dejavnostih v okviru sistemov za upravljanje varnosti ali kakovosti zadevne organizacije;

| (c) | vse osebje, ki sodeluje pri izvajanju revizij ali pregledov varnostnih predpisov, je ustrezno izobraženo in usposobljeno ter izpolnjuje merila o usposobljenosti iz člena 12(3) te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

vse osebje, ki sodeluje pri izvajanju revizij ali pregledov varnostnih predpisov, je ustrezno izobraženo in usposobljeno ter izpolnjuje merila o usposobljenosti iz člena 12(3) te uredbe.

2.   Usposobljeni subjekt sprejme možnost, da ga lahko revidira pristojni organ ali kateri koli drug organ v njegovem imenu.

3.   Pristojni organi vodijo evidenco o usposobljenih subjektih, pooblaščenih za izvajanje revizij ali pregledov varnostnih predpisov v njihovem imenu. V teh evidencah se dokumentira skladnost z zahtevami iz odstavka 1.

Člen 12

Zmogljivosti varnostnega nadzora

1.   Države članice in Komisija zagotovijo, da imajo pristojni organi potrebne zmogljivosti za izvajanje varnostnega nadzora nad vsemi organizacijami, ki delujejo pod njihovim nadzorom, vključno z zadostnimi sredstvi za izvedbo ukrepov, opredeljenih v tej uredbi.

2.   Pristojni organi vsaki dve leti na podlagi analize procesov, ki se zahtevajo s to uredbo, in njihove uporabe izvedejo in posodobijo oceno človeških virov, potrebnih za opravljanje njihovih funkcij varnostnega nadzora.

3.   Pristojni organi zagotovijo, da so vse osebe, ki sodelujejo v dejavnostih varnostnega nadzora, usposobljene za opravljanje zadevne funkcije. V zvezi s tem:

| (a) | opredelijo in dokumentirajo izobrazbo, usposobljenost, tehnično in operativno znanje, izkušnje in kvalifikacije, ki so pomembni za opravljanje nalog vsakega delovnega mesta, povezanega z dejavnostmi varnostnega nadzora znotraj njihove strukture; |
| --- | --- |

(a)

opredelijo in dokumentirajo izobrazbo, usposobljenost, tehnično in operativno znanje, izkušnje in kvalifikacije, ki so pomembni za opravljanje nalog vsakega delovnega mesta, povezanega z dejavnostmi varnostnega nadzora znotraj njihove strukture;

| (b) | zagotovijo posebno usposabljanje tistih, ki znotraj njihovih struktur sodelujejo pri dejavnostih varnostnega nadzora; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo posebno usposabljanje tistih, ki znotraj njihovih struktur sodelujejo pri dejavnostih varnostnega nadzora;

| (c) | zagotovijo, da osebje, imenovano za izvajanje revizij varnostnih predpisov, vključno z revizorji usposobljenih subjektov, izpolnjuje posebna merila o usposobljenosti, ki jih je določil pristojni organ. Merila vključujejo:






  (i) | poznavanje in razumevanje zahtev v zvezi z navigacijskimi službami zračnega prometa, ATFM, ASM in drugih funkcij omrežja, glede na katere se lahko izvedejo revizije varnostnih predpisov; |
| --- | --- | --- |

(c)

zagotovijo, da osebje, imenovano za izvajanje revizij varnostnih predpisov, vključno z revizorji usposobljenih subjektov, izpolnjuje posebna merila o usposobljenosti, ki jih je določil pristojni organ. Merila vključujejo:

(i)

poznavanje in razumevanje zahtev v zvezi z navigacijskimi službami zračnega prometa, ATFM, ASM in drugih funkcij omrežja, glede na katere se lahko izvedejo revizije varnostnih predpisov;

| (ii) | uporabo tehnik ocenjevanja; |
| --- | --- |

(ii)

uporabo tehnik ocenjevanja;

| (iii) | spretnosti in znanje, potrebne za izvedbo revizije; |
| --- | --- |

(iii)

spretnosti in znanje, potrebne za izvedbo revizije;

| (iv) | dokaz o usposobljenosti revizorjev na podlagi ocene ali drugega sprejemljivega načina. |
| --- | --- |

(iv)

dokaz o usposobljenosti revizorjev na podlagi ocene ali drugega sprejemljivega načina.

Člen 13

Direktive o varnosti

1.   Pristojni organi izdajo direktivo o varnosti, potem ko so v funkcionalnem sistemu odkrili nevarno stanje, ki zahteva takojšnje ukrepanje.

2.   Direktive o varnosti se predložijo zadevnim organizacijam in vsebuje najmanj naslednje informacije:

| (a) | opredelitev nevarnega stanja; |
| --- | --- |

(a)

opredelitev nevarnega stanja;

| (b) | opredelitev prizadetega funkcionalnega sistema; |
| --- | --- |

(b)

opredelitev prizadetega funkcionalnega sistema;

| (c) | potrebne ukrepe in njihovo utemeljitev; |
| --- | --- |

(c)

potrebne ukrepe in njihovo utemeljitev;

| (d) | rok za uskladitev potrebnih ukrepov z direktivo o varnosti; |
| --- | --- |

(d)

rok za uskladitev potrebnih ukrepov z direktivo o varnosti;

| (e) | datum začetka njene veljavnosti. |
| --- | --- |

(e)

datum začetka njene veljavnosti.

3.   Pristojni organi izvod direktive o varnosti predloži Agenciji in vsem drugim zadevnim pristojnim organom, zlasti tistim, ki sodelujejo pri varnostnem nadzoru funkcionalnega sistema, ter Komisiji.

4.   Pristojni organi preverijo skladnost z veljavnimi direktivami o varnosti.

Člen 14

Evidence o varnostnem nadzoru

Pristojni organi vodijo in vzdržujejo ustrezno evidenco o svojih procesih varnostnega nadzora in omogočajo dostop do nje, vključno s poročili o vseh revizijah varnostnih predpisov in drugimi evidencami v zvezi z varnostjo, ki zadevajo potrdila, imenovanja, varnostni nadzor sprememb, direktive o varnosti in uporabo usposobljenih organizacij.

Člen 15

Poročanje o varnostnem nadzoru

1.   Pristojni organi pripravijo letno poročilo o varnostnem nadzoru v zvezi z ukrepi, sprejetimi v skladu s to uredbo. Poročilo o varnostnem nadzoru vsebuje tudi informacije o:

| (a) | organizacijski strukturi in postopkih pristojnega organa; |
| --- | --- |

(a)

organizacijski strukturi in postopkih pristojnega organa;

| (b) | zračnem prostoru v pristojnosti držav članic, ki so ustanovile ali imenovale pristojni organ, če je primerno, in organizacijah pod nadzorom tega pristojnega organa; |
| --- | --- |

(b)

zračnem prostoru v pristojnosti držav članic, ki so ustanovile ali imenovale pristojni organ, če je primerno, in organizacijah pod nadzorom tega pristojnega organa;

| (c) | usposobljenih subjektih, pooblaščenih za izvajanje revizij varnostnih predpisov; |
| --- | --- |

(c)

usposobljenih subjektih, pooblaščenih za izvajanje revizij varnostnih predpisov;

| (d) | obsegu razpoložljivih sredstev pristojnega organa; |
| --- | --- |

(d)

obsegu razpoložljivih sredstev pristojnega organa;

| (e) | kakršnih koli vprašanjih v zvezi z varnostjo, opredeljenih pri procesih varnostnega nadzora, ki jih je izvedel pristojni organ. |
| --- | --- |

(e)

kakršnih koli vprašanjih v zvezi z varnostjo, opredeljenih pri procesih varnostnega nadzora, ki jih je izvedel pristojni organ.

2.   Države članice pri pripravi letnih poročil za Komisijo, ki se zahtevajo s členom 12 Uredbe (ES) št. 549/2004, uporabijo poročila svojih pristojnih organov.

Letna poročila o varnostnem nadzoru so na voljo državam članicam, ki jih zadevajo funkcionalni bloki zračnega prostora, agenciji in programom ali dejavnostim, ki se izvajajo v skladu z dogovorjenimi mednarodnimi sporazumi za spremljanje ali revizijo izvajanja varnostnega nadzora navigacijskih služb zračnega prometa, ATFM, ASM in drugih funkcij omrežja.

Člen 16

Izmenjava informacij med pristojnimi organi

Pristojni organi sprejmejo dogovore za tesno medsebojno sodelovanje v skladu s členoma 10 in 15 Uredbe (ES) št. 216/2008 ter členom 2(4) Uredbe (ES) št. 550/2004 in si izmenjujejo ustrezne informacije za zagotavljanje varnostnega nadzora vseh organizacij, ki opravljajo čezmejne službe ali funkcije.

Člen 17

Prehodne določbe

1.   Ukrepi, ki so se začeli izvajati pred začetkom veljavnosti te uredbe na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1315/2007, se upravljajo v skladu z določbami te uredbe.

2.   Organ države članice, ki je bil odgovoren za varnostni nadzor organizacij, za katere je agencija pristojni organ v skladu s členom 3, prenese na agencijo funkcijo varnostnega nadzora teh organizacij 12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe, razen v primeru varnostnega nadzora upravitelja omrežja, kadar se prenos, če sploh, na Komisijo ob pomoči agencije opravi na dan začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 18

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 1315/2007 se razveljavi.

Člen 19

Spremembe k Uredbi (EU) št. 691/2010

V Prilogi IV, točki 1.1, se točka (e) Uredbe (EU) št. 691/2010 nadomesti z naslednjim:

| „(e) | varnostna poročila NSA iz členov 7, 8 in 14 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1034/2011 (10) ter poročila NSA o rešitvi varnostnih pomanjkljivosti, ki so predmet korektivnega ukrepanja, |
| --- | --- |

„(e)

varnostna poročila NSA iz členov 7, 8 in 14 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1034/2011 (10) ter poročila NSA o rešitvi varnostnih pomanjkljivosti, ki so predmet korektivnega ukrepanja,

Člen 20

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. oktobra 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 96, 31.3.2004, str. 10.

1

(2)  UL L 96, 31.3.2004, str. 20.

2

(3)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

3

(4)  UL L 96, 31.3.2004, str. 1.

4

(5)  UL L 291, 9.11.2007, str. 16.

5

(6)  UL L 96, 31.3.2004, str. 26.

6

(7)  UL L 185, 15.7.2011, str. 1.

7

(8)  Glej stran 23 tega Uradnega lista.

8

(9)  UL L 201, 3.8.2010, str. 1.

9

(10)  UL L 271, 18.10.2011, str. 15.“

10

---

| 18.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/23

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1035/2011

z dne 17. oktobra 2011

o skupnih zahtevah za izvajanje služb navigacijskih služb v zračnem prometu ter o spremembi uredb (ES) št. 482/2008 in (EU) št. 691/2010

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (1) (uredba o izvajanju služb), ter zlasti členov 4, 6 in 7 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (2) ter zlasti člena 8b(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 mora Komisija ob pomoči Evropske agencije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: agencija) sprejeti izvedbena pravila za izvajanje služb upravljanja zračnega prometa in navigacije v zračnem prometu (ATM/ANS) po vsej Uniji. Člena 8b(6) navedene uredbe zahteva, da ta izvedbena pravila temeljijo na predpisih, sprejetih na podlagi člena 5(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (3). |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 mora Komisija ob pomoči Evropske agencije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: agencija) sprejeti izvedbena pravila za izvajanje služb upravljanja zračnega prometa in navigacije v zračnem prometu (ATM/ANS) po vsej Uniji. Člena 8b(6) navedene uredbe zahteva, da ta izvedbena pravila temeljijo na predpisih, sprejetih na podlagi člena 5(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (3).

| (2) | Izvajanje storitev navigacijskih služb v zračnem prometu znotraj Unije morajo certificirati države članice ali agencija. Izvajalcem navigacijskih služb v zračnem prometu, ki izpolnjujejo skupne zahteve, se odobri dovoljenje v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 550/2004 in členom 8b(2) Uredbe (ES) št. 216/2008. |
| --- | --- |

(2)

Izvajanje storitev navigacijskih služb v zračnem prometu znotraj Unije morajo certificirati države članice ali agencija. Izvajalcem navigacijskih služb v zračnem prometu, ki izpolnjujejo skupne zahteve, se odobri dovoljenje v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 550/2004 in členom 8b(2) Uredbe (ES) št. 216/2008.

| (3) | Uporaba skupnih zahtev, določenih v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 550/2004 in členom 8b Uredbe (ES) št. 216/2008, ne sme posegati v suverenost držav članic nad njihovim zračnim prostorom in zahteve držav članic v zvezi z javnim redom, javno varnostjo in obrambnimi zadevami, kot je določeno v členu 13 Uredbe (ES) št. 549/2004. Skupne zahteve ne smejo vključevati vojaških dejavnosti in usposabljanja, kot je določeno v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 549/2004 in členu 1(2) Uredbe (ES) št. 216/2008. |
| --- | --- |

(3)

Uporaba skupnih zahtev, določenih v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 550/2004 in členom 8b Uredbe (ES) št. 216/2008, ne sme posegati v suverenost držav članic nad njihovim zračnim prostorom in zahteve držav članic v zvezi z javnim redom, javno varnostjo in obrambnimi zadevami, kot je določeno v členu 13 Uredbe (ES) št. 549/2004. Skupne zahteve ne smejo vključevati vojaških dejavnosti in usposabljanja, kot je določeno v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 549/2004 in členu 1(2) Uredbe (ES) št. 216/2008.

| (4) | Opredelitev skupnih zahtev za izvajanje storitev navigacijskih služb v zračnem prometu mora ustrezno upoštevati pravni položaj izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa v državah članicah. Poleg tega, kadar organizacija opravlja dejavnosti, ki niso storitve navigacijskih služb v zračnem prometu, skupne zahteve ne smejo veljati za takšne druge dejavnosti ali sredstva, dodeljena za dejavnosti, ki niso službe storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, razen če ni določeno drugače. |
| --- | --- |

(4)

Opredelitev skupnih zahtev za izvajanje storitev navigacijskih služb v zračnem prometu mora ustrezno upoštevati pravni položaj izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa v državah članicah. Poleg tega, kadar organizacija opravlja dejavnosti, ki niso storitve navigacijskih služb v zračnem prometu, skupne zahteve ne smejo veljati za takšne druge dejavnosti ali sredstva, dodeljena za dejavnosti, ki niso službe storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, razen če ni določeno drugače.

| (5) | Uporaba skupnih zahtev za izvajalce storitev navigacijskih služb v zračnem prometu mora biti sorazmerna s tveganjem, povezanim s posebnimi lastnostmi vsake dejavnosti, kot so število in/ali vrsta ter značilnosti postopkov zračnega prometa. Če se nekateri izvajalci navigacijskih služb v zračnem prometu odločijo, da ne bodo izkoristili priložnosti za izvajanje čezmejnih služb znotraj enotnega evropskega neba, mora biti pristojni organ pooblaščen, da jim omogoči sorazmerno upoštevanje nekaterih splošnih zahtev za izvajanje navigacijskih služb oziroma nekaterih posebnih zahtev za izvajanje služb zračnega prometa. Zato morajo pogoji, priloženi dovoljenju, izražati vrsto in obseg odstopanja. |
| --- | --- |

(5)

Uporaba skupnih zahtev za izvajalce storitev navigacijskih služb v zračnem prometu mora biti sorazmerna s tveganjem, povezanim s posebnimi lastnostmi vsake dejavnosti, kot so število in/ali vrsta ter značilnosti postopkov zračnega prometa. Če se nekateri izvajalci navigacijskih služb v zračnem prometu odločijo, da ne bodo izkoristili priložnosti za izvajanje čezmejnih služb znotraj enotnega evropskega neba, mora biti pristojni organ pooblaščen, da jim omogoči sorazmerno upoštevanje nekaterih splošnih zahtev za izvajanje navigacijskih služb oziroma nekaterih posebnih zahtev za izvajanje služb zračnega prometa. Zato morajo pogoji, priloženi dovoljenju, izražati vrsto in obseg odstopanja.

| (6) | Da se zagotovi pravilno delovanje sistema certificiranja, morajo države članice Komisiji in agenciji predložiti vse ustrezne informacije o odstopanjih, ki jih v zvezi z njihovimi letnimi poročili odobri njihov pristojni organ. |
| --- | --- |

(6)

Da se zagotovi pravilno delovanje sistema certificiranja, morajo države članice Komisiji in agenciji predložiti vse ustrezne informacije o odstopanjih, ki jih v zvezi z njihovimi letnimi poročili odobri njihov pristojni organ.

| (7) | Ni nujno, da za različne vrste dejavnosti storitev navigacijskih služb v zračnem prometu veljajo enake zahteve. Zato je treba skupne zahteve prilagoditi posebnim lastnostim vsake vrste dejavnosti. |
| --- | --- |

(7)

Ni nujno, da za različne vrste dejavnosti storitev navigacijskih služb v zračnem prometu veljajo enake zahteve. Zato je treba skupne zahteve prilagoditi posebnim lastnostim vsake vrste dejavnosti.

| (8) | Izvajalci storitev navigacijskih služb v zračnem prometu morajo imeti dokazilo skladnosti z veljavnimi skupnimi zahtevami za čas veljavnosti dovoljenja in za vse vključene službe. |
| --- | --- |

(8)

Izvajalci storitev navigacijskih služb v zračnem prometu morajo imeti dokazilo skladnosti z veljavnimi skupnimi zahtevami za čas veljavnosti dovoljenja in za vse vključene službe.

| (9) | Da se zagotovi učinkovita uporaba skupnih zahtev, se mora vzpostaviti sistem rednega pregledovanja ter nadzora skladnosti s temi skupnimi zahtevami in pogoji iz dovoljenja. Pristojni organ mora vsako leto pred izdajo dovoljenja preučiti ustreznost izvajalca in oceniti nenehno skladnost izvajalcev storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, ki jih certificira. Zato mora vzpostaviti in vsako leto posodabljati okvirni inšpekcijski program, ki vključuje vse certificirane izvajalce, na podlagi ocene tveganja. Ta program mora omogočati pregled vseh ustreznih delov izvajalcev storitev navigacijskih služb v zračnem prometu v razumnem časovnem roku. Pri ocenjevanju skladnosti imenovanih izvajalcev služb v zračnem prometu in meteoroloških služb mora imeti pristojni organ pravico do preverjanja ustreznih zahtev, ki izhajajo iz mednarodnih obveznosti zadevne države članice. |
| --- | --- |

(9)

Da se zagotovi učinkovita uporaba skupnih zahtev, se mora vzpostaviti sistem rednega pregledovanja ter nadzora skladnosti s temi skupnimi zahtevami in pogoji iz dovoljenja. Pristojni organ mora vsako leto pred izdajo dovoljenja preučiti ustreznost izvajalca in oceniti nenehno skladnost izvajalcev storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, ki jih certificira. Zato mora vzpostaviti in vsako leto posodabljati okvirni inšpekcijski program, ki vključuje vse certificirane izvajalce, na podlagi ocene tveganja. Ta program mora omogočati pregled vseh ustreznih delov izvajalcev storitev navigacijskih služb v zračnem prometu v razumnem časovnem roku. Pri ocenjevanju skladnosti imenovanih izvajalcev služb v zračnem prometu in meteoroloških služb mora imeti pristojni organ pravico do preverjanja ustreznih zahtev, ki izhajajo iz mednarodnih obveznosti zadevne države članice.

| (10) | Strokovni pregledi nacionalnih nadzornih organov lahko poglobijo skupni pristop k nadzoru izvajalcev storitev navigacijskih služb v zračnem prometu po vsej Uniji. Komisija lahko v sodelovanju z državami članicami in agencijo organizira te strokovne preglede, ki morajo biti usklajeni z dejavnostmi v okviru členov 24 in 54 Uredbe (ES) št. 216/2008 ter vseh drugih mednarodnih programov spremljanja in nadzora. Tako se bo izognila podvajanju dela. Da se med strokovnim pregledom omogoči izmenjava izkušenj in najboljše prakse, morajo biti strokovnjaki po možnosti iz pristojnega organa. |
| --- | --- |

(10)

Strokovni pregledi nacionalnih nadzornih organov lahko poglobijo skupni pristop k nadzoru izvajalcev storitev navigacijskih služb v zračnem prometu po vsej Uniji. Komisija lahko v sodelovanju z državami članicami in agencijo organizira te strokovne preglede, ki morajo biti usklajeni z dejavnostmi v okviru členov 24 in 54 Uredbe (ES) št. 216/2008 ter vseh drugih mednarodnih programov spremljanja in nadzora. Tako se bo izognila podvajanju dela. Da se med strokovnim pregledom omogoči izmenjava izkušenj in najboljše prakse, morajo biti strokovnjaki po možnosti iz pristojnega organa.

| (11) | Eurocontrol je oblikoval varnostne predpise (ESARR), ki so najpomembnejši za varno izvajanje služb v zračnem prometu. Komisija mora v skladu z Uredbo (ES) št. 550/2004 opredeliti in sprejeti ustrezne določbe varnostnih predpisov ESARR v uredbah Unije. Varnostni predpisi ESARR, ki so del Uredbe Komisije (ES) št. 2096/2005 z dne 20. decembra 2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa (4) so podlaga teh izvedbenih pravil. |
| --- | --- |

(11)

Eurocontrol je oblikoval varnostne predpise (ESARR), ki so najpomembnejši za varno izvajanje služb v zračnem prometu. Komisija mora v skladu z Uredbo (ES) št. 550/2004 opredeliti in sprejeti ustrezne določbe varnostnih predpisov ESARR v uredbah Unije. Varnostni predpisi ESARR, ki so del Uredbe Komisije (ES) št. 2096/2005 z dne 20. decembra 2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa (4) so podlaga teh izvedbenih pravil.

| (12) | Komisija je pri sprejemanju Uredbe (ES) št. 2096/2005 ugotovila, da ni primerno ponavljati določb varnostnega predpisa ESARR št. 2 o poročanju in oceni varnostnih dogodkov pri upravljanju zračnega prometa, ki jih zajemata Uredba (EU) št. 996/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o preiskavah in preprečevanju nesreč in incidentov v civilnem letalstvu ter razveljavitvi Direktive 94/56/ES (5) ter Direktiva 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. junija 2003 o poročanju o dogodkih v civilnem letalstvu (6). Vendar je treba uvesti nove določbe o varnostnih dogodkih, ki zahtevajo, da pristojni organ v skladu s to uredbo preveri, ali izvajalci služb zračnega prometa ter izvajalci komunikacijskih, navigacijskih in nadzornih služb upoštevajo zahtevane ureditve za vključitev poročanja o takih dogodkih in njihove ocene. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je pri sprejemanju Uredbe (ES) št. 2096/2005 ugotovila, da ni primerno ponavljati določb varnostnega predpisa ESARR št. 2 o poročanju in oceni varnostnih dogodkov pri upravljanju zračnega prometa, ki jih zajemata Uredba (EU) št. 996/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o preiskavah in preprečevanju nesreč in incidentov v civilnem letalstvu ter razveljavitvi Direktive 94/56/ES (5) ter Direktiva 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. junija 2003 o poročanju o dogodkih v civilnem letalstvu (6). Vendar je treba uvesti nove določbe o varnostnih dogodkih, ki zahtevajo, da pristojni organ v skladu s to uredbo preveri, ali izvajalci služb zračnega prometa ter izvajalci komunikacijskih, navigacijskih in nadzornih služb upoštevajo zahtevane ureditve za vključitev poročanja o takih dogodkih in njihove ocene.

| (13) | Še zlasti je treba priznati, da je, prvič, upravljanje varnosti tista funkcija služb storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, ki zagotavlja, da se vsa varnostna tveganja odkrijejo, ocenijo in zadovoljivo ublažijo, ter, drugič, da bo formalen in sistematičen pristop k sistemom za upravljanje varnosti in upravljanje – za dosego celovitega sistemskega pristopa – na viden in sledljiv način čim bolj povečal koristi za varnost. Agencija mora dodatno oceniti varnostne zahteve te uredbe in jih vključiti v skupno zakonodajno strukturo za varnost v civilnem letalstvu. |
| --- | --- |

(13)

Še zlasti je treba priznati, da je, prvič, upravljanje varnosti tista funkcija služb storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, ki zagotavlja, da se vsa varnostna tveganja odkrijejo, ocenijo in zadovoljivo ublažijo, ter, drugič, da bo formalen in sistematičen pristop k sistemom za upravljanje varnosti in upravljanje – za dosego celovitega sistemskega pristopa – na viden in sledljiv način čim bolj povečal koristi za varnost. Agencija mora dodatno oceniti varnostne zahteve te uredbe in jih vključiti v skupno zakonodajno strukturo za varnost v civilnem letalstvu.

| (14) | Dokler agencija ne pripravi osnutka izvedbenih ukrepov, s katerimi se ustrezni standardi Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) prenašajo v izvedbene ukrepe Unije, sprejemljivih načinov skladnosti, certifikacijskih specifikacij in navodil, bodo izvajalci navigacijskih služb v zračnem prometu delovali v skladu z ustreznimi standardi ICAO. Za olajšanje čezmejnega izvajanja storitev navigacijskih služb v zračnem prometu in dokler agencija ne bo pripravila osnutka zadevnih ukrepov za prenos standardov ICAO, bodo morale države članice, Komisija in agencija, po potrebi v tesnem sodelovanju z Eurocontrolom, poskušati čim bolj zmanjšati prijavljene razlike med državami članicami pri uporabi standardov ICAO na področju storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, da bi dosegli skupni sklop standardov med državami članicami znotraj enotnega evropskega neba. |
| --- | --- |

(14)

Dokler agencija ne pripravi osnutka izvedbenih ukrepov, s katerimi se ustrezni standardi Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) prenašajo v izvedbene ukrepe Unije, sprejemljivih načinov skladnosti, certifikacijskih specifikacij in navodil, bodo izvajalci navigacijskih služb v zračnem prometu delovali v skladu z ustreznimi standardi ICAO. Za olajšanje čezmejnega izvajanja storitev navigacijskih služb v zračnem prometu in dokler agencija ne bo pripravila osnutka zadevnih ukrepov za prenos standardov ICAO, bodo morale države članice, Komisija in agencija, po potrebi v tesnem sodelovanju z Eurocontrolom, poskušati čim bolj zmanjšati prijavljene razlike med državami članicami pri uporabi standardov ICAO na področju storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, da bi dosegli skupni sklop standardov med državami članicami znotraj enotnega evropskega neba.

| (15) | Različni državni sporazumi v zvezi z odgovornostjo izvajalcem storitev navigacijskih služb v zračnem prometu ne smejo preprečiti sklepanja sporazumov o izvajanju čezmejnih služb, potem ko ti uredijo kritje izgub pri škodi, ki izvira iz odgovornosti v skladu z veljavnim pravom. Uporabljena metoda mora biti v skladu z zahtevami nacionalnega prava. Države članice, ki omogočajo izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa v vsem ali delnem zračnem prostoru, za katerega so odgovorne, brez certificiranja v skladu z Uredbo (ES) št. 550/2004, morajo kriti odgovornosti teh izvajalcev storitev navigacijskih služb v zračnem prometu. |
| --- | --- |

(15)

Različni državni sporazumi v zvezi z odgovornostjo izvajalcem storitev navigacijskih služb v zračnem prometu ne smejo preprečiti sklepanja sporazumov o izvajanju čezmejnih služb, potem ko ti uredijo kritje izgub pri škodi, ki izvira iz odgovornosti v skladu z veljavnim pravom. Uporabljena metoda mora biti v skladu z zahtevami nacionalnega prava. Države članice, ki omogočajo izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa v vsem ali delnem zračnem prostoru, za katerega so odgovorne, brez certificiranja v skladu z Uredbo (ES) št. 550/2004, morajo kriti odgovornosti teh izvajalcev storitev navigacijskih služb v zračnem prometu.

| (16) | Agencija mora dodatno oceniti določbe te uredbe, zlasti tiste v zvezi z varnostno oceno sprememb določb o storitvah navigacijskih služb v zračnem prometu, ki jo opravijo certificirane organizacije, inženirji in tehnično osebje, ter izdati mnenje o njihovi prilagoditvi celovitemu sistemskemu pristopu, ob upoštevanju vključitve teh določb v bodočo skupno zakonodajno strukturo za varnost civilnega letalstva ter izkušenj zainteresiranih strani in pristojnih organov na področju varnostnega nadzora. |
| --- | --- |

(16)

Agencija mora dodatno oceniti določbe te uredbe, zlasti tiste v zvezi z varnostno oceno sprememb določb o storitvah navigacijskih služb v zračnem prometu, ki jo opravijo certificirane organizacije, inženirji in tehnično osebje, ter izdati mnenje o njihovi prilagoditvi celovitemu sistemskemu pristopu, ob upoštevanju vključitve teh določb v bodočo skupno zakonodajno strukturo za varnost civilnega letalstva ter izkušenj zainteresiranih strani in pristojnih organov na področju varnostnega nadzora.

| (17) | Uredba (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru) (7) zahteva uvedbo posebnih funkcij, imenovanih funkcije omrežja, da se omogoči optimalna uporaba zračnega prostora in skromnih sredstev, pri čemer se uporabnikom omogoči maksimalen dostop do zračnega prostora ter uporaba zaželenih letalskih prog. Kot je določeno v Uredbi (ES) št. 551/2004, Uredba Komisije (EU) št. 677/2011 z dne 7. julija 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM) in spremembi Uredbe (EU) št. 691/2010 (8) določa pravice, obveznosti in odgovornosti za subjekt, vpleten v izvajanje teh funkcij. |
| --- | --- |

(17)

Uredba (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru) (7) zahteva uvedbo posebnih funkcij, imenovanih funkcije omrežja, da se omogoči optimalna uporaba zračnega prostora in skromnih sredstev, pri čemer se uporabnikom omogoči maksimalen dostop do zračnega prostora ter uporaba zaželenih letalskih prog. Kot je določeno v Uredbi (ES) št. 551/2004, Uredba Komisije (EU) št. 677/2011 z dne 7. julija 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM) in spremembi Uredbe (EU) št. 691/2010 (8) določa pravice, obveznosti in odgovornosti za subjekt, vpleten v izvajanje teh funkcij.

| (18) | Za varno izvajanje določenih funkcij omrežja, mora vpleteni subjekt izpolnjevati določene zahteve. Cilj teh zahtev je zagotoviti, da subjekt ali organizacija deluje na varen način in so določene v Uredbi (EU) št. 677/2011. To so varnostne zahteve organizacije, ki so zelo podobne splošnim zahtevam za izvajanje storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, kot so določene v prilogi I k tej uredbi, vendar so prilagojene varnostnim odgovornostim funkcij omrežja. |
| --- | --- |

(18)

Za varno izvajanje določenih funkcij omrežja, mora vpleteni subjekt izpolnjevati določene zahteve. Cilj teh zahtev je zagotoviti, da subjekt ali organizacija deluje na varen način in so določene v Uredbi (EU) št. 677/2011. To so varnostne zahteve organizacije, ki so zelo podobne splošnim zahtevam za izvajanje storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, kot so določene v prilogi I k tej uredbi, vendar so prilagojene varnostnim odgovornostim funkcij omrežja.

| (19) | Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 2096/2005 razveljaviti. |
| --- | --- |

(19)

Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 2096/2005 razveljaviti.

| (20) | Uredba Komisije (ES) št. 482/2008 z dne 30. maja 2008 o vzpostavitvi sistema za zagotavljanje varnosti programske opreme, ki ga morajo uvesti izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, in spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 2096/2005 (9) ter Uredba Komisije (EU) št. 691/2010 z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa (10) morata biti spremenjeni za prilagoditev tej uredbi. |
| --- | --- |

(20)

Uredba Komisije (ES) št. 482/2008 z dne 30. maja 2008 o vzpostavitvi sistema za zagotavljanje varnosti programske opreme, ki ga morajo uvesti izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, in spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 2096/2005 (9) ter Uredba Komisije (EU) št. 691/2010 z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa (10) morata biti spremenjeni za prilagoditev tej uredbi.

| (21) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo, ki je bil ustanovljen s členom 5 Uredbe (ES) št. 549/2004 – |
| --- | --- |

(21)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo, ki je bil ustanovljen s členom 5 Uredbe (ES) št. 549/2004 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Ta uredba določa skupne zahteve za izvajanje storitev navigacijskih služb zračnega prometa.

Razen, če prilogi I in II določata drugače, te skupne zahteve ne veljajo za:

| (a) | druge dejavnosti, razen izvajanja storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, ki jih opravlja izvajalec; |
| --- | --- |

(a)

druge dejavnosti, razen izvajanja storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, ki jih opravlja izvajalec;

| (b) | sredstva, dodeljena za dejavnosti zunaj izvajanja storitev navigacijskih služb v zračnem prometu. |
| --- | --- |

(b)

sredstva, dodeljena za dejavnosti zunaj izvajanja storitev navigacijskih služb v zračnem prometu.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 549/2004 in člena 3 Uredbe (ES) št. 216/2008. Vendar se opredelitev pojma „dovoljenje“ iz člena 2(15) Uredbe (ES) št. 549/2004 ne uporablja.

Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve:

| 1. | „delo v zraku“ pomeni dejavnost zrakoplova, v kateri se zrakoplov uporablja za specializirane službe, na primer za kmetijstvo, gradbeništvo, fotografiranje, nadzor, opazovanje in patruljiranje, iskanje in reševanje ali oglaševanje v zraku; |
| --- | --- |

1.

„delo v zraku“ pomeni dejavnost zrakoplova, v kateri se zrakoplov uporablja za specializirane službe, na primer za kmetijstvo, gradbeništvo, fotografiranje, nadzor, opazovanje in patruljiranje, iskanje in reševanje ali oglaševanje v zraku;

| 2. | „komercialni zračni prevoz“ pomeni vsak zračni prevoz, ki vključuje prevoz potnikov, tovora ali pošte za plačilo ali najemnino; |
| --- | --- |

2.

„komercialni zračni prevoz“ pomeni vsak zračni prevoz, ki vključuje prevoz potnikov, tovora ali pošte za plačilo ali najemnino;

| 3. | „funkcionalni sistem“ pomeni združitev sistemov, postopkov in človeških virov za izvajanje funkcij v zvezi z upravljanjem zračnega prometa; |
| --- | --- |

3.

„funkcionalni sistem“ pomeni združitev sistemov, postopkov in človeških virov za izvajanje funkcij v zvezi z upravljanjem zračnega prometa;

| 4. | „splošno letalstvo“ pomeni kakršno koli dejavnost civilnega letalstva, razen dela v zraku ali komercialnega zračnega prevoza; |
| --- | --- |

4.

„splošno letalstvo“ pomeni kakršno koli dejavnost civilnega letalstva, razen dela v zraku ali komercialnega zračnega prevoza;

| 5. | „nacionalni nadzorni organ“ pomeni organ ali organe, ki jih države članice imenujejo ali ustanovijo kot svoj nacionalni nadzorni organ v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 549/2004; |
| --- | --- |

5.

„nacionalni nadzorni organ“ pomeni organ ali organe, ki jih države članice imenujejo ali ustanovijo kot svoj nacionalni nadzorni organ v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 549/2004;

| 6. | „nevarnost“ pomeni vsako stanje, dogodek ali okoliščino, ki bi lahko povzročili nesrečo; |
| --- | --- |

6.

„nevarnost“ pomeni vsako stanje, dogodek ali okoliščino, ki bi lahko povzročili nesrečo;

| 7. | „organizacija“ pomeni subjekt, ki zagotavlja službe letalske navigacije; |
| --- | --- |

7.

„organizacija“ pomeni subjekt, ki zagotavlja službe letalske navigacije;

| 8. | „izvajalska organizacija“ pomeni organizacijo, ki je odgovorna za tehnično vodenje in službe, ki podpirajo zračni promet, komunikacijo, navigacijo ali nadziranje; |
| --- | --- |

8.

„izvajalska organizacija“ pomeni organizacijo, ki je odgovorna za tehnično vodenje in službe, ki podpirajo zračni promet, komunikacijo, navigacijo ali nadziranje;

| 9. | „tveganje“ pomeni kombinacijo skupne verjetnosti ali pogostnosti pojavljanja škodljivih učinkov, ki so posledica nevarnosti, in resnosti teh učinkov; |
| --- | --- |

9.

„tveganje“ pomeni kombinacijo skupne verjetnosti ali pogostnosti pojavljanja škodljivih učinkov, ki so posledica nevarnosti, in resnosti teh učinkov;

| 10. | „zagotavljanje varnosti“ pomeni vse načrtovane in sistematične dejavnosti, ki so potrebne za vzpostavitev ustreznega zaupanja, da izdelek, storitev, organizacija ali funkcionalni sistem dosega zadovoljivo ali sprejemljivo varnost; |
| --- | --- |

10.

„zagotavljanje varnosti“ pomeni vse načrtovane in sistematične dejavnosti, ki so potrebne za vzpostavitev ustreznega zaupanja, da izdelek, storitev, organizacija ali funkcionalni sistem dosega zadovoljivo ali sprejemljivo varnost;

| 11. | „varnostni cilj“ pomeni kakovostno ali količinsko navedbo, ki opredeljuje največjo pogostnost ali verjetnost, pri kateri se lahko pričakuje nevarnost; |
| --- | --- |

11.

„varnostni cilj“ pomeni kakovostno ali količinsko navedbo, ki opredeljuje največjo pogostnost ali verjetnost, pri kateri se lahko pričakuje nevarnost;

| 12. | „varnostna zahteva“ pomeni sredstva za ublažitev tveganja, opredeljena s strategijo ublažitve tveganja, ki dosega poseben varnostni cilj, vključno z organizacijskimi, operativnimi, funkcijskimi zahtevami, zahtevami za zmogljivost in interoperabilnost ali okoljskimi značilnostmi; |
| --- | --- |

12.

„varnostna zahteva“ pomeni sredstva za ublažitev tveganja, opredeljena s strategijo ublažitve tveganja, ki dosega poseben varnostni cilj, vključno z organizacijskimi, operativnimi, funkcijskimi zahtevami, zahtevami za zmogljivost in interoperabilnost ali okoljskimi značilnostmi;

| 13. | „službe“ pomenijo navigacijsko službo v zračnem prometu ali sklop takšnih storitev; |
| --- | --- |

13.

„službe“ pomenijo navigacijsko službo v zračnem prometu ali sklop takšnih storitev;

| 14. | „vseevropska storitev navigacijskih služb v zračnem prometu“ pomeni storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, ki je oblikovana in vzpostavljena za uporabnike v večini držav članic ali v vseh državah članicah ter ki se lahko razširi prek zračnega prostora, za katerega velja Pogodba; |
| --- | --- |

14.

„vseevropska storitev navigacijskih služb v zračnem prometu“ pomeni storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, ki je oblikovana in vzpostavljena za uporabnike v večini držav članic ali v vseh državah članicah ter ki se lahko razširi prek zračnega prostora, za katerega velja Pogodba;

| 15. | „izvajalec služb letalske navigacije“ pomeni vsak javni ali zasebni subjekt, ki ponuja storitev navigacijskih služb v zračnem prometu za splošni letalski promet, vključno z organizacijo, ki je zaprosila za dovoljenje za izvajanje takšnih služb. |
| --- | --- |

15.

„izvajalec služb letalske navigacije“ pomeni vsak javni ali zasebni subjekt, ki ponuja storitev navigacijskih služb v zračnem prometu za splošni letalski promet, vključno z organizacijo, ki je zaprosila za dovoljenje za izvajanje takšnih služb.

Člen 3

Pristojni organ za certifikacijo

1.   Za namene te uredbe je pristojni organ za certifikacijo izvajalcev storitev navigacijskih služb v zračnem prometu:

| (a) | za organizacije, ki imajo glavni poslovni sedež in morebitni uradni sedež v državi članici, nacionalni nadzorni organ, ki ga je imenovala ali ustanovila zadevna država članica; |
| --- | --- |

(a)

za organizacije, ki imajo glavni poslovni sedež in morebitni uradni sedež v državi članici, nacionalni nadzorni organ, ki ga je imenovala ali ustanovila zadevna država članica;

| (b) | za organizacije, ki izvajajo storitve navigacijskih služb v zračnem prometu v zračnem prostoru ozemlja, za katero se uporablja Pogodba, in ki imajo glavni poslovni sedež in morebitni uradni sedež zunaj ozemlja, za katero se uporabljajo določbe Pogodbe, agencija; |
| --- | --- |

(b)

za organizacije, ki izvajajo storitve navigacijskih služb v zračnem prometu v zračnem prostoru ozemlja, za katero se uporablja Pogodba, in ki imajo glavni poslovni sedež in morebitni uradni sedež zunaj ozemlja, za katero se uporabljajo določbe Pogodbe, agencija;

| (c) | za organizacije, ki izvajajo vseevropske storitve navigacijskih služb v zračnem prometu na zračnem prostoru ozemlja, za katerega se uporablja Pogodba, agencija. |
| --- | --- |

(c)

za organizacije, ki izvajajo vseevropske storitve navigacijskih služb v zračnem prometu na zračnem prostoru ozemlja, za katerega se uporablja Pogodba, agencija.

2.   Pristojni organ za varnostni nadzor je organ, ki se določi v skladu s členom 3 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1034/2011 (11).

Člen 4

Podelitev dovoljenj

1.   Da se pridobijo potrebna dovoljenja za izvajanje storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, in brez poseganja v člen 7(5) Uredbe (ES) št. 550/2004, ravnajo organizacije v skladu s:

| (a) | splošnimi zahtevami za izvajanje storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, določenimi v Prilogi I; |
| --- | --- |

(a)

splošnimi zahtevami za izvajanje storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, določenimi v Prilogi I;

| (b) | dodatnimi posebnimi zahtevami, določenimi v prilogah II do V, glede na vrsto službe, ki jo izvajajo. |
| --- | --- |

(b)

dodatnimi posebnimi zahtevami, določenimi v prilogah II do V, glede na vrsto službe, ki jo izvajajo.

2.   Pristojni organ preveri skladnost organizacije s splošnimi zahtevami, preden ji izda dovoljenje.

3.   Organizacija izpolni skupne zahteve najpozneje do izdaje dovoljenja v skladu s:

| (a) | členom 7 Uredbe (ES) št. 550/2004; |
| --- | --- |

(a)

členom 7 Uredbe (ES) št. 550/2004;

| (b) | členom 8b(2) ter členom 22a(b) in (c) Uredbe (ES) št. 216/2008. |
| --- | --- |

(b)

členom 8b(2) ter členom 22a(b) in (c) Uredbe (ES) št. 216/2008.

Člen 5

Odstopanja

1.   Z odstopanjem od člena 4(1) se lahko nekateri izvajalci storitev navigacijskih služb v zračnem prometu odločijo, da ne bodo izkoristili priložnosti za izvajanje čezmejnih služb, in se lahko odpovejo pravici do vzajemnega priznavanja znotraj enotnega evropskega neba.

V teh okoliščinah lahko podajo vlogo za dovoljenje, ki je omejeno na zračni prostor, za katerega je odgovorna država članica iz člena 7(2) Uredbe (ES) št. 550/2004.

2.   Za vlogo iz odstavka 1 mora izvajalec služb zračnega prometa izvajati službe ali načrtovati njihovo izvajanje le ob upoštevanju ene ali več naslednjih kategorij:

| (a) | delo v zraku; |
| --- | --- |

(a)

delo v zraku;

| (b) | splošno letalstvo; |
| --- | --- |

(b)

splošno letalstvo;

| (c) | komercialni zračni promet, omejen na zrakoplove z manj kot 10 tonami najvišje vzletne mase ali manj kot 20 sedeži; |
| --- | --- |

(c)

komercialni zračni promet, omejen na zrakoplove z manj kot 10 tonami najvišje vzletne mase ali manj kot 20 sedeži;

| (d) | komercialni zračni promet z manj kot 10 000 premiki na leto, ne glede na največjo vzletno maso in število sedežev, pri čemer se „premiki“ štejejo kot vsota vzletov in pristankov in se izračunajo kot povprečje prejšnjih treh let. |
| --- | --- |

(d)

komercialni zračni promet z manj kot 10 000 premiki na leto, ne glede na največjo vzletno maso in število sedežev, pri čemer se „premiki“ štejejo kot vsota vzletov in pristankov in se izračunajo kot povprečje prejšnjih treh let.

Da bi lahko vložil takšno vlogo, ima izvajalec storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, ki ni izvajalec služb zračnega prometa, bruto promet 1 000 000 EUR na leto ali manj glede na službe, ki jih izvaja ali načrtuje, da jih bo izvajal.

Če izvajalec storitev navigacijskih služb v zračnem prometu zaradi objektivnih praktičnih razlogov ne more predložiti dokazil, da izpolnjuje ta kvalifikacijska merila, lahko pristojni organ sprejme podobne podatke ali napovedi v zvezi z zgornjimi mejami iz prvega in drugega pododstavka.

Izvajalec storitev navigacijskih služb v zračnem prometu ob oddaji take vloge pristojnemu organu hkrati predloži ustrezna dokazila v zvezi z izbirnimi merili.

3.   Pristojni organ lahko odobri posebna odstopanja prosilcem, ki izpolnjujejo kvalifikacijska merila iz odstavka 1, sorazmerno z njihovim prispevkom k ATMv zračnem prostoru, za katerega je odgovorna zadevna država članica.

Ta odstopanja lahko veljajo le za zahteve iz Priloge I.

Vendar se nobeno odstopanje ne odobri za naslednje zahteve:

| (a) | tehnična in operativna usposobljenost in zmogljivost (točka 1); |
| --- | --- |

(a)

tehnična in operativna usposobljenost in zmogljivost (točka 1);

| (b) | upravljanje varnosti (točka 3.1); |
| --- | --- |

(b)

upravljanje varnosti (točka 3.1);

| (c) | človeški viri (točka 5); |
| --- | --- |

(c)

človeški viri (točka 5);

| (d) | odprto in pregledno izvajanje storitev navigacijskih služb v zračnem prometu (točka 8.1). |
| --- | --- |

(d)

odprto in pregledno izvajanje storitev navigacijskih služb v zračnem prometu (točka 8.1).

4.   Razen odstopanj, določenih v odstavku 3, lahko pristojni organ odobri odstopanja prosilcem, ki izvajajo letališke službe v zvezi z informacijami o letih z ne več kot enim delovnim mestom na katerem koli letališču. To stori sorazmerno z vlagateljevim prispevkom k ATM v zračnem prostoru, za katerega je odgovorna zadevna država članica.

Ta odstopanja lahko veljajo le za naslednje zahteve iz točke 3 Priloge II:

| (a) | odgovornost za upravljanje varnosti ter zunanje službe in oskrbo (točki 3.1.2(b) in (e)); |
| --- | --- |

(a)

odgovornost za upravljanje varnosti ter zunanje službe in oskrbo (točki 3.1.2(b) in (e));

| (b) | varnostni pregledi (točka 3.1.3(a)); |
| --- | --- |

(b)

varnostni pregledi (točka 3.1.3(a));

| (c) | varnostne zahteve za oceno in ublažitev tveganja v zvezi s spremembami (točka 3.2). |
| --- | --- |

(c)

varnostne zahteve za oceno in ublažitev tveganja v zvezi s spremembami (točka 3.2).

5.   Odstopanja se ne odobrijo v zvezi z zahtevami iz prilog III, IV ali V.

6.   Pristojni organ v skladu s Prilogo II k Uredbi (ES) št. 550/2004:

| (a) | določi vrsto in obseg odstopanja z navedbo pravne podlage v pogojih, priloženih dovoljenju; |
| --- | --- |

(a)

določi vrsto in obseg odstopanja z navedbo pravne podlage v pogojih, priloženih dovoljenju;

| (b) | omeji časovno veljavnost dovoljenja, kadar je to potrebno zaradi nadzora; |
| --- | --- |

(b)

omeji časovno veljavnost dovoljenja, kadar je to potrebno zaradi nadzora;

| (c) | spremlja, ali so izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa še vedno upravičeni do odstopanja. |
| --- | --- |

(c)

spremlja, ali so izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa še vedno upravičeni do odstopanja.

Člen 6

Prikaz skladnosti

1.   Organizacije na zahtevo pristojnega organa predložijo vsa potrebna dokazila o skladnosti z veljavnimi skupnimi zahtevami. Organizacije lahko v celoti uporabljajo obstoječe podatke.

2.   Certificirana organizacija po potrebi obvesti pristojni organ o načrtovanih spremembah izvajanja storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, ki lahko vplivajo na skladnost z veljavnimi skupnimi zahtevami ali pogoji, povezanimi z dovoljenjem.

3.   Kadar certificirana organizacija ne izpolnjuje več veljavnih skupnih zahtev ali, kjer se to zahteva, pogojev, ki veljajo za dovoljenje, pristojni organ v enem mesecu po datumu ugotovitve neskladnosti zahteva, da organizacija sprejme popravne ukrepe.

Ta odločitev se nemudoma sporoči zadevni organizaciji.

Pristojni organ preveri, ali je bil popravni ukrep izveden, preden zadevno organizacijo obvesti o odobritvi.

Če po mnenju pristojnega organa popravni ukrepi v roku, dogovorjenem z organizacijo, niso bili pravilno izvedeni, sprejme ustrezne izvršilne ukrepe v skladu s členom 7(7) Uredbe (ES) št. 550/2004, kot tudi členom 10, členom 22a(d) ter členoma 25 in 68 Uredbe (ES) št. 216/2008, kot je ustrezno, pri čemer upošteva potrebo po zagotovitvi neprekinjenosti storitev navigacijskih služb v zračnem prometu.

Člen 7

Omogočanje spremljanja skladnosti

Organizacije olajšajo inšpekcijske preglede in preiskave, ki jih izvaja pristojni organ ali usposobljeni subjekt, ki deluje v imenu slednjega, vključno z obiski na kraju samem in obiski brez predhodnega obvestila.

Pooblaščene osebe so pristojne:

| (a) | da pregledajo ustrezno dokumentacijo, podatke, postopke in kakršno koli drugo gradivo, ustrezno za izvajanje storitev navigacijskih služb v zračnem prometu; |
| --- | --- |

(a)

da pregledajo ustrezno dokumentacijo, podatke, postopke in kakršno koli drugo gradivo, ustrezno za izvajanje storitev navigacijskih služb v zračnem prometu;

| (b) | da opravijo kopiranje ali vzamejo izpiske iz te dokumentacije, podatkov, postopkov in drugega gradiva; |
| --- | --- |

(b)

da opravijo kopiranje ali vzamejo izpiske iz te dokumentacije, podatkov, postopkov in drugega gradiva;

| (c) | da zaprosijo za ustno razlago na kraju samem; |
| --- | --- |

(c)

da zaprosijo za ustno razlago na kraju samem;

| (d) | da vstopijo v zadevne prostore, zemljišča ali prevozna sredstva. |
| --- | --- |

(d)

da vstopijo v zadevne prostore, zemljišča ali prevozna sredstva.

Kadar take inšpekcijske preglede in preiskave izvaja pristojni organ ali v njegovem imenu kvalificiran subjekt, jih izvaja v skladu s pravnimi določbami države članice, v kateri se izvajajo.

Člen 8

Stalna skladnost

Pristojni organ na podlagi razpoložljivih dokazil letno spremlja stalno skladnost organizacij, ki jih je certificiral.

V ta namen pristojni organ vzpostavi in vsako leto posodobi okvirni inšpekcijski program, ki vključuje vse izvajalce, ki jih je certificiral, in temelji na oceni tveganj v zvezi z različnimi dejavnostmi, ki so del izvajanih ANS. Pred uvedbo takega programa se posvetuje z zadevnimi izvajalci storitev navigacijskih služb v zračnem prometu in katerim koli drugim zadevnim pristojnim organom, če je to primerno.

Program navaja predvideni časovni razmik inšpekcijskih pregledov različnih krajev.

Člen 9

Varnostni predpisi za tehnično vodstvo in osebje

V zvezi z izvajanjem služb zračnega prometa ter komunikacijskih, navigacijskih ali nadzornih služb pristojni organ ali kateri koli drug organ, ki ga država članica imenuje za izvajanje te naloge:

| (a) | izda ustrezne varnostne predpise za tehnično vodstvo in osebje, ki izvaja naloge v zvezi z varnostjo obratovanja; |
| --- | --- |

(a)

izda ustrezne varnostne predpise za tehnično vodstvo in osebje, ki izvaja naloge v zvezi z varnostjo obratovanja;

| (b) | zagotovi ustrezen in primeren nadzor varnosti v zvezi s tehničnim vodstvom in osebjem, ki ga določi katera koli izvajalska organizacija za izvajanje nalog v zvezi z varnostjo obratovanja; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi ustrezen in primeren nadzor varnosti v zvezi s tehničnim vodstvom in osebjem, ki ga določi katera koli izvajalska organizacija za izvajanje nalog v zvezi z varnostjo obratovanja;

| (c) | upravičeno in po ustrezni poizvedbi sprejme primerne ukrepe v zvezi z izvajalsko organizacijo in/ali njenim tehničnim vodstvom ter osebjem, ki ne izpolnjuje zahtev iz točke 3.3 Priloge II; |
| --- | --- |

(c)

upravičeno in po ustrezni poizvedbi sprejme primerne ukrepe v zvezi z izvajalsko organizacijo in/ali njenim tehničnim vodstvom ter osebjem, ki ne izpolnjuje zahtev iz točke 3.3 Priloge II;

| (d) | preveri, da so zagotovljene ustrezne metode, s katerimi se zagotovi, da tretje stranke, ki so jim dodeljene naloge v zvezi z varnostjo obratovanja, izpolnjujejo zahteve iz točke 3.3 Priloge II. |
| --- | --- |

(d)

preveri, da so zagotovljene ustrezne metode, s katerimi se zagotovi, da tretje stranke, ki so jim dodeljene naloge v zvezi z varnostjo obratovanja, izpolnjujejo zahteve iz točke 3.3 Priloge II.

Člen 10

Postopek strokovnega pregleda

1.   Komisija lahko v sodelovanju z državami članicami in agencijo organizira strokovne preglede nacionalnih nadzornih organov v skladu z odstavki od 2 do 6.

2.   Strokovni pregled izvede skupina nacionalnih strokovnjakov, in, če je primerno, opazovalci agencije.

Skupino sestavljajo strokovnjaki iz vsaj treh različnih držav članic in agencije.

Strokovnjaki ne sodelujejo v strokovnih pregledih v državah članicah, v katerih so zaposleni.

Komisija ustanovi in ohranja skupino nacionalnih strokovnjakov, ki jih imenujejo države članice, ki vključuje vse vidike skupnih zahtev, kot so navedene v členu 6 Uredbe (ES) št. 550/2004.

3.   Ne manj kot tri mesece pred strokovnim pregledom obvesti Komisija državo članico in zadevni nacionalni nadzorni organ o pregledu, datumu pregleda in identiteti strokovnjakov, ki bodo v njem sodelovali.

Država članica, katere nacionalni nadzorni organ se pregleduje, odobri skupino strokovnjakov, preden se lahko izvede pregled.

4.   V treh mesecih po datumu pregleda pripravi skupina za pregled soglasno poročilo, ki lahko vsebuje priporočila.

Komisija za obravnavo poročila skliče srečanje z agencijo, strokovnjaki in nacionalnim nadzornim organom.

5.   Komisija pošlje poročilo zadevni državi članici.

Država članica lahko v treh mesecih po datumu prejetja poročila predloži svoje pripombe.

Te pripombe vključujejo, kjer je ustrezno, ukrepe, ki jih je država članica sprejela ali jih namerava sprejeti v danem roku kot odgovor na pregled.

Če ni bilo z zadevno državo članico dogovorjeno drugače, se poročilo in nadaljnja poročila ne objavijo.

6.   Komisija prek Odbora za enotno nebo enkrat na leto obvesti države članice o glavnih ugotovitvah teh pregledov.

Člen 11

Prehodne določbe

1.   Za izvajalce storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, ki imajo na datum začetka veljavnosti te uredbe dovoljenje, izdano v skladu z Uredbo (ES) št. 2096/2005, se šteje, da imajo dovoljenje, izdano v skladu s to uredbo.

2.   Prosilci za dovoljenje izvajalca storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, ki so vlogo predložili pred datumom začetka veljavnosti te uredbe in jim dovoljenje še ni bilo izdano, dokažejo skladnost z določbami te uredbe, pred izdajo dovoljenja.

3.   Kadar organizacije, za katere bo pristojni organ agencija v skladu s členom 3, zaprosijo nacionalni nadzorni organ države članice za izdajo dovoljenja pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, nacionalni nadzorni organ zaključi postopek v sodelovanju z agencijo in ob izdaji dovoljenja dokumentacijo pošlje agenciji.

Člen 12

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 2096/2005 se razveljavi.

Člen 13

Spremembe Uredbe (ES) št. 482/2008

1. Uredba (ES) št. 482/2008 se spremeni kot sledi:

| 1. | v členu 4(5) se sklic „k Uredbi (ES) št. 2096/2005 „nadomesti s sklicem“ k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 1035/2011 (12). |
| --- | --- |

1.

v členu 4(5) se sklic „k Uredbi (ES) št. 2096/2005 „nadomesti s sklicem“ k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 1035/2011 (12).

| 2. | Člen 6 se črta. |
| --- | --- |

2.

Člen 6 se črta.

| 3. | V točki 1 in točki 2 Priloge I se sklica „k Uredbi (ES) št. 2096/2005“ nadomestita s sklicem „k Izvedbeni uredbi (EU) št. 1035/2011“. |
| --- | --- |

3.

V točki 1 in točki 2 Priloge I se sklica „k Uredbi (ES) št. 2096/2005“ nadomestita s sklicem „k Izvedbeni uredbi (EU) št. 1035/2011“.

Člen 14

Sprememba Uredbe (ES) št. 691/2010

V Uredbi (EU) št. 691/2010 se črta člen 25.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. oktobra 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 96, 31.3.2004, str. 10.

1

(2)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

2

(3)  UL L 96, 31.3.2004, str. 1.

3

(4)  UL L 335, 21.12.2005, str. 13.

4

(5)  UL L 295, 12.11.2010, str. 35.

5

(6)  UL L 167, 4.7.2003, str. 23.

6

(7)  UL L 96, 31.3.2004, str. 20.

7

(8)  UL L 185, 15.7.2011, str. 1.

8

(9)  UL L 141, 31.5.2008, str. 5.

9

(10)  UL L 201, 3.8.2010, str. 1.

10

(11)  Glej stran 15 tega Uradnega lista.

11

(12)  UL L 271, 18.10.2011, str. 23“

12

---

PRILOGA I

Splošne zahteve za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa

1.   TEHNIČNA IN OPERATIVNA USPOSOBLJENOST IN ZMOGLJIVOST

Izvajalec storitev navigacijskih služb v zračnem prometu je sposoben izvajati službe na varen, učinkovit, neprekinjen in trajnosten način v skladu s kakršno koli stopnjo skupnega povpraševanja po danem zračnem prostoru. Za ta namen ohranja ustrezno tehnično in operativno zmogljivost ter strokovno znanje.

2.   ORGANIZACIJSKA STRUKTURA IN UPRAVLJANJE

2.1   Organizacijska struktura

Izvajalci storitev navigacijskih služb v zračnem prometu ustanovijo in vodijo svojo organizacijo v skladu s strukturo, ki podpira varno, učinkovito in nepretrgano izvajanje storitev navigacijskih služb v zračnem prometu.

Organizacijska struktura določa:

| (a) | pristojnost, dolžnosti in odgovornosti imenovanih imetnikov delovnih mest, še zlasti vodstvenega osebja, odgovornega za funkcije v zvezi z varnostjo, kakovostjo, varstvom, financami in človeškimi viri; |
| --- | --- |

(a)

pristojnost, dolžnosti in odgovornosti imenovanih imetnikov delovnih mest, še zlasti vodstvenega osebja, odgovornega za funkcije v zvezi z varnostjo, kakovostjo, varstvom, financami in človeškimi viri;

| (b) | razmerje in hierarhično strukturo med različnimi deli in postopki organizacije. |
| --- | --- |

(b)

razmerje in hierarhično strukturo med različnimi deli in postopki organizacije.

2.2   Organizacijsko vodenje

2.2.1   Poslovni načrt

Izvajalci storitev navigacijskih služb v zračnem prometu izdelajo poslovni načrt, ki pokriva obdobje najmanj petih let. Poslovni načrt:

| (a) | določa splošne cilje izvajalca storitev navigacijskih služb v zračnem prometu in njegovo strategijo za doseganje teh ciljev v skladu z njegovimi splošnimi dolgoročnimi načrti in ustreznimi zahtevami Unije za razvoj infrastrukture ali druge tehnologije; |
| --- | --- |

(a)

določa splošne cilje izvajalca storitev navigacijskih služb v zračnem prometu in njegovo strategijo za doseganje teh ciljev v skladu z njegovimi splošnimi dolgoročnimi načrti in ustreznimi zahtevami Unije za razvoj infrastrukture ali druge tehnologije;

| (b) | vsebuje ustrezne cilje uspešnosti glede varnosti, zmogljivosti, okolja in stroškovne učinkovitosti, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

(b)

vsebuje ustrezne cilje uspešnosti glede varnosti, zmogljivosti, okolja in stroškovne učinkovitosti, kot je ustrezno.

Informacije v točkah (a) in (b) so v skladu z nacionalnim načrtom izvedbe ali načrtom izvedbe funkcionalnega bloka zračnega prostora iz člena 11 Uredbe (ES) št. 549/2004 in, glede varovanja podatkov, v skladu s programom državne varnosti iz Standarda 2.27.1 Priloge 11 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, ob ustreznem upoštevanju sprememb 47B z dne 20. julija 2009. spremembe

Izvajalec storitev navigacijskih služb v zračnem prometu zagotovi varnost za večje naložbene programe in jih poslovno utemelji, po potrebi tudi oceni učinek na ustrezne cilje uspešnosti iz točke (b) in opredeli naložbe, ki izhajajo iz pravnih zahtev, povezanih z izvajanjem raziskovalnega programa za upravljanja zračnega prometa enotnega evropskega neba (SESAR).

2.2.2   Letni načrt

Izvajalec storitev navigacijskih služb v zračnem prometu predloži letni načrt za prihodnje leto, ki nadalje določa značilnosti poslovnega načrta in opisuje kakršne koli spremembe.

Letni načrt pokriva naslednje določbe o ravni in kakovosti služb, kot so pričakovana raven zmogljivosti, varnosti, spoštovanja okolja in stroškovne učinkovitosti, kot je ustrezno:

| (a) | informacije o izvajanju nove infrastrukture ali drugih razvojnih dosežkov in izjava o njihovem prispevku k izboljšanju uspešnosti storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, vključno z ravnjo in kakovostjo služb; |
| --- | --- |

(a)

informacije o izvajanju nove infrastrukture ali drugih razvojnih dosežkov in izjava o njihovem prispevku k izboljšanju uspešnosti storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, vključno z ravnjo in kakovostjo služb;

| (b) | kazalnike uspešnosti, skladne z nacionalnim načrtom izvedbe ali načrtom izvedbe funkcionalnega bloka zračnega prostora iz člena 11 Uredbe (ES) št. 549/2004, na podlagi katerih se lahko razumno ocenita raven uspešnosti in kakovost službe; |
| --- | --- |

(b)

kazalnike uspešnosti, skladne z nacionalnim načrtom izvedbe ali načrtom izvedbe funkcionalnega bloka zračnega prostora iz člena 11 Uredbe (ES) št. 549/2004, na podlagi katerih se lahko razumno ocenita raven uspešnosti in kakovost službe;

| (c) | informacije o predvidenih ukrepih za preprečevanje varnostnih tveganj, opredeljenih v varnostnem načrtu izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa, vključno z varnostnimi kazalniki za spremljanje varnostnega tveganja in, po potrebi, s predvidenimi stroški ukrepov preprečevanja; |
| --- | --- |

(c)

informacije o predvidenih ukrepih za preprečevanje varnostnih tveganj, opredeljenih v varnostnem načrtu izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa, vključno z varnostnimi kazalniki za spremljanje varnostnega tveganja in, po potrebi, s predvidenimi stroški ukrepov preprečevanja;

| (d) | pričakovani kratkoročni finančni položaj izvajalca storitev navigacijskih služb v zračnem prometu in kakršne koli spremembe poslovnega načrta ali vplivi nanj. |
| --- | --- |

(d)

pričakovani kratkoročni finančni položaj izvajalca storitev navigacijskih služb v zračnem prometu in kakršne koli spremembe poslovnega načrta ali vplivi nanj.

2.2.3   Del načrtov, ki se nanaša na uspešnost

Izvajalec storitev navigacijskih služb v zračnem prometu omogoči, da sta vsebina dela poslovnega načrta, ki se nanaša na uspešnost, in vsebina letnega načrta na voljo Komisiji na zahtevo pod pogoji, ki jih določi pristojni organ v skladu z nacionalno zakonodajo.

3.   UPRAVLJANJE VARNOSTI IN UPRAVLJANJE KAKOVOSTI

3.1   Upravljanje varnosti

Izvajalci storitev navigacijskih služb v zračnem prometu obvladujejo varnost vseh svojih služb. Pri tem vzpostavijo formalne povezave z vsemi zainteresiranimi stranmi, ki bi lahko neposredno vplivale na varnost njihovih služb.

Izvajalci storitev navigacijskih služb v zračnem prometu razvijejo postopke za upravljanje varnosti, ko uvajajo nove funkcionalne sisteme ali spreminjajo obstoječe funkcionalne sisteme.

3.2   Sistem vodenja kakovosti

Izvajalci storitev navigacijskih služb v zračnem prometu vzpostavijo sistem za upravljanje kakovosti, ki pokriva vse storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, ki jih izvajajo, po naslednjih načelih.

Sistem vodenja kakovosti:

| (a) | opredeli politiko kakovosti na način, s katerim čim bolje zadovolji potrebe različnih uporabnikov; |
| --- | --- |

(a)

opredeli politiko kakovosti na način, s katerim čim bolje zadovolji potrebe različnih uporabnikov;

| (b) | vzpostavi program za zagotavljanje kakovosti, ki vključuje postopke za ugotovitev skladnosti vseh dejavnosti z veljavnimi zahtevami, standardi in postopki; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavi program za zagotavljanje kakovosti, ki vključuje postopke za ugotovitev skladnosti vseh dejavnosti z veljavnimi zahtevami, standardi in postopki;

| (c) | predloži dokazila o delovanju sistema vodenja kakovosti v obliki priročnikov in dokumentov spremljanja; |
| --- | --- |

(c)

predloži dokazila o delovanju sistema vodenja kakovosti v obliki priročnikov in dokumentov spremljanja;

| (d) | imenuje predstavnike vodstva za spremljanje skladnosti s postopki, in njihove ustreznosti, da se zagotovita varnost in učinkovitost operativnih postopkov; |
| --- | --- |

(d)

imenuje predstavnike vodstva za spremljanje skladnosti s postopki, in njihove ustreznosti, da se zagotovita varnost in učinkovitost operativnih postopkov;

| (e) | opravlja preglede vzpostavljenega sistema vodenja kakovosti in po potrebi odpravi pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(e)

opravlja preglede vzpostavljenega sistema vodenja kakovosti in po potrebi odpravi pomanjkljivosti.

Dovoljenje EN ISO 9001, ki ga izda ustrezno pooblaščena organizacija in vključuje izvajalčeve storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, velja za zadostno dokazilo skladnosti. Izvajalec storitev navigacijskih služb v zračnem prometu pristojnemu organu na njegovo zahtevo predloži dokumentacijo v zvezi s certifikacijo.

Izvajalci storitev navigacijskih služb v zračnem prometu lahko vključijo sisteme za upravljanje varnosti in upravljanje kakovosti v svoj sistem upravljanja.

3.3   Priročniki

Izvajalec storitev navigacijskih služb v zračnem prometu zagotavlja in vodi posodobljene priročnike v zvezi z izvajanjem služb, ki so namenjeni uporabi in vodenju osebja.

Zagotavljajo, da:

| (a) | priročniki vključujejo napotke in podatke, ki jih osebje potrebuje za izvajanje nalog; |
| --- | --- |

(a)

priročniki vključujejo napotke in podatke, ki jih osebje potrebuje za izvajanje nalog;

| (b) | so ustrezni deli priročnikov dostopni ustreznemu osebju; |
| --- | --- |

(b)

so ustrezni deli priročnikov dostopni ustreznemu osebju;

| (c) | je osebje hitro obveščeno o spremembah priročnika v zvezi z nalogami in o začetku veljavnosti teh sprememb. |
| --- | --- |

(c)

je osebje hitro obveščeno o spremembah priročnika v zvezi z nalogami in o začetku veljavnosti teh sprememb.

4.   VAROVANJE

Izvajalci storitev navigacijskih služb v zračnem prometu vzpostavijo sistem za upravljanje varnosti za zagotovitev:

| (a) | varstva objektov, zmogljivosti in osebja, s čimer se prepreči nezakonito poseganje v izvajanje storitev navigacijskih služb v zračnem prometu; |
| --- | --- |

(a)

varstva objektov, zmogljivosti in osebja, s čimer se prepreči nezakonito poseganje v izvajanje storitev navigacijskih služb v zračnem prometu;

| (b) | varstva operativnih podatkov, ki jih prejme, pripravi ali kako drugače uporablja, tako da je dostop do njih omejen in omogočen le pooblaščenim. |
| --- | --- |

(b)

varstva operativnih podatkov, ki jih prejme, pripravi ali kako drugače uporablja, tako da je dostop do njih omejen in omogočen le pooblaščenim.

Sistem upravljanja varstva opredeljuje:

| (a) | postopke v zvezi z oceno in ublažitvijo tveganja za varstvo, spremljanjem in izboljšanjem varstva, pregledi varstva ter razširjanjem pridobljenih novih spoznanj; |
| --- | --- |

(a)

postopke v zvezi z oceno in ublažitvijo tveganja za varstvo, spremljanjem in izboljšanjem varstva, pregledi varstva ter razširjanjem pridobljenih novih spoznanj;

| (b) | dodeljena sredstva za odkrivanje kršitev varstva in opozarjanje osebja z ustreznimi opozorili; |
| --- | --- |

(b)

dodeljena sredstva za odkrivanje kršitev varstva in opozarjanje osebja z ustreznimi opozorili;

| (c) | sredstva za upravljanje posledic kršitev varstva ter opredelitev obnovitvenih ukrepov in postopkov za ublažitev, s katerimi se prepreči ponoven pojav. |
| --- | --- |

(c)

sredstva za upravljanje posledic kršitev varstva ter opredelitev obnovitvenih ukrepov in postopkov za ublažitev, s katerimi se prepreči ponoven pojav.

Izvajalec storitev navigacijskih služb v zračnem prometu zagotovi varnostno preverjanje osebja, kjer je primerno, ter se uskladi z ustreznimi civilnimi in vojaškimi organi za zagotovitev varstva objektov in naprav, osebja ter podatkov.

Sistem za upravljanje varnosti in upravljanje kakovosti je lahko zasnovan kot integriran sistem za upravljanje in se kot tak izvaja.

5.   ČLOVEŠKI VIRI

Izvajalci storitev navigacijskih služb v zračnem prometu zaposlijo ustrezno usposobljeno osebje, da zagotovijo varno, učinkovito, nepretrgano in trajnostno izvajanje teh storitev. V zvezi s tem oblikujejo politike zaposlovanja in usposabljanja osebja.

6.   FINANČNA MOČ

6.1   Poslovna in finančna sposobnost

Izvajalci storitev navigacijskih služb v zračnem prometu so sposobni izpolnjevati finančne obveznosti, kot so fiksni in variabilni stroški poslovanja ali stroški kapitalskih naložb. Uporabljajo ustrezen sistem stroškovnega računovodstva. Svoje sposobnosti dokažejo z letnim načrtom iz točke 2.2.2. ter z bilancami stanja in računi v skladu z njihovim pravnim statutom.

6.2   Finančna revizija

V skladu s členom 12(2) Uredbe (ES) št. 550/2004 mora izvajalec storitev navigacijskih služb v zračnem prometu dokazati, da se pri njem redno izvajajo neodvisne revizije.

7.   KRITJE ODGOVORNOSTI IN ZAVAROVALNO KRITJE

Izvajalci storitev navigacijskih služb v zračnem prometu imajo pripravljene ureditve za kritje odgovornosti, ki izhajajo iz veljavne zakonodaje.

Uporabljena metoda za pridobitev kritja ustreza zadevni možni izgubi in škodi, ob upoštevanju pravnega položaja organizacije in stopnje razpoložljivega kritja za komercialno zavarovanje.

Izvajalec storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, ki uporablja službe drugega izvajalca storitev navigacijskih služb v zračnem prometu, zagotovi, da sporazumi vključujejo razporeditev odgovornosti med njima.

8.   KAKOVOST SLUŽB

8.1   Odprto in pregledno izvajanje storitev navigacijskih služb v zračnem prometu

Izvajalci storitev navigacijskih služb v zračnem prometu te storitve opravljajo na odprt in pregleden način. Objavijo pogoje v zvezi z dostopom do njihovih služb in uvedejo postopek rednega formalnega posvetovanja z uporabniki teh storitev, ki je lahko skupno ali posamično, vsaj enkrat na leto.

Izvajalci storitev navigacijskih služb v zračnem prometu ne smejo razlikovati na podlagi državljanstva ali identitete uporabnika ali kategorije uporabnikov v skladu z veljavno zakonodajo Unije.

8.2   Načrti za izredne primere

Izvajalci storitev navigacijskih služb v zračnem prometu imajo načrte za izredne primere za vse storitve navigacijskih služb v zračnem prometu, ki jih opravljajo, če pride do dogodkov, ki povzročijo znatno poslabšanje ali prekinitev njihovih operacij.

9.   ZAHTEVE GLEDE POROČANJA

Izvajalci storitev navigacijskih služb v zračnem prometu zadevnemu pristojnemu organu predložijo letno poročilo o svojih dejavnostih.

To letno poročilo vključuje njihove finančne rezultate brez poseganja v člen 12 Uredbe (ES) št. 550/2004, operativne zmogljivosti ter katere koli druge pomembne dejavnosti in razvojne dosežke, zlasti na področju varnosti.

Letno poročilo vključuje vsaj:

| (a) | oceno ravni uspešnosti službe letalske navigacije, ki se izvaja; |
| --- | --- |

(a)

oceno ravni uspešnosti službe letalske navigacije, ki se izvaja;

| (b) | uspešnost izvajalca storitev navigacijskih služb v zračnem prometu glede na cilje uspešnosti iz poslovnega načrta iz točke 2.2.1., pri čemer se dejanska uspešnost primerja z letnim načrtom na podlagi kazalnikov uspešnosti iz tega načrta; |
| --- | --- |

(b)

uspešnost izvajalca storitev navigacijskih služb v zračnem prometu glede na cilje uspešnosti iz poslovnega načrta iz točke 2.2.1., pri čemer se dejanska uspešnost primerja z letnim načrtom na podlagi kazalnikov uspešnosti iz tega načrta;

| (c) | razlago za odstopanje od ciljev in opredelitev ukrepov za zapolnitev morebitnih vrzeli med referenčnim obdobjem iz člena 11 Uredbe (ES) št. 549/2004; |
| --- | --- |

(c)

razlago za odstopanje od ciljev in opredelitev ukrepov za zapolnitev morebitnih vrzeli med referenčnim obdobjem iz člena 11 Uredbe (ES) št. 549/2004;

| (d) | razvojne dosežke pri delovanju in infrastrukturi; |
| --- | --- |

(d)

razvojne dosežke pri delovanju in infrastrukturi;

| (e) | finančne rezultate, če niso objavljeni posebej v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 550/2004; |
| --- | --- |

(e)

finančne rezultate, če niso objavljeni posebej v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 550/2004;

| (f) | informacije o postopku formalnega posvetovanja z uporabniki služb; |
| --- | --- |

(f)

informacije o postopku formalnega posvetovanja z uporabniki služb;

| (g) | informacije o politiki človeških virov. |
| --- | --- |

(g)

informacije o politiki človeških virov.

Izvajalci ANS dajo vsebino letnega poročila na voljo Evropski komisiji in agenciji na zahtevo ter javnosti pod pogoji, ki jih določi nacionalni nadzorni organ v skladu z nacionalno zakonodajo.

---

PRILOGA II

Posebne zahteve za izvajanje služb zračnega prometa

1.   LASTNIŠTVO

Izvajalci služb zračnega prometa pristojnemu organu iz člena 7(2) Uredbe (ES) št. 550/2004 sporočijo:

| (a) | svoj pravni položaj, strukturo lastništva in kakršne koli določbe, ki bistveno vplivajo na nadzor nad njihovim premoženjem; |
| --- | --- |

(a)

svoj pravni položaj, strukturo lastništva in kakršne koli določbe, ki bistveno vplivajo na nadzor nad njihovim premoženjem;

| (b) | kakršno koli povezavo z organizacijami, ki ne sodelujejo pri izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa, vključno s komercialnimi dejavnostmi, ki jih izvaja neposredno ali prek povezanih podjetij in ki znašajo več kot 1 % pričakovanega prihodka. Poleg tega sporočijo kakršno koli spremembo posameznega lastniškega deleža, ki predstavlja 10 % ali več njihovega celotnega lastništva; |
| --- | --- |

(b)

kakršno koli povezavo z organizacijami, ki ne sodelujejo pri izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa, vključno s komercialnimi dejavnostmi, ki jih izvaja neposredno ali prek povezanih podjetij in ki znašajo več kot 1 % pričakovanega prihodka. Poleg tega sporočijo kakršno koli spremembo posameznega lastniškega deleža, ki predstavlja 10 % ali več njihovega celotnega lastništva;

Izvajalci služb zračnega prometa sprejmejo vse ustrezne ukrepe za preprečitev kakršnega koli navzkrižja interesov, ki bi lahko ogrozilo njegovo nepristransko in objektivno izvajanje služb.

2.   ODPRTO IN PREGLEDNO IZVAJANJE SLUŽB

Poleg točke 8.1 iz Priloge I in ko se država članica odloči organizirati izvajanje posebnih služb zračnega prometa v konkurenčnem okolju, lahko ta država članica sprejme vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da izvajalci teh posebnih služb zračnega prometa ne bodo opravljali nobene dejavnosti, katere cilj ali posledica je preprečitev, omejitev ali izkrivljanje konkurence, ali dejavnosti, ki povzroča zlorabo prevladujočega položaja v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo in zakonodajo Unije.

3.   VARNOST SLUŽB

3.1   Sistem za upravljanje varnosti (SMS)

3.1.1   Splošne varnostne zahteve

Izvajalci služb zračnega prometa imajo, kot sestavni del upravljanja služb, sistem obvladovanja varnosti (SMS), ki:

| (a) | zagotavlja formaliziran, jasen in tvoren pristop k sistematičnemu upravljanju varnosti pri izpolnjevanju odgovornosti za varnost v okviru izvajanja služb; deluje v zvezi z vsemi njihovimi službami in podpornimi ureditvami pod njegovim vodstvenim nadzorom; in vključuje, kot temelj, izjavo o varnostni politiki, ki opredeljuje temeljni pristop organizacije k upravljanju varnosti (upravljanje varnosti); |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja formaliziran, jasen in tvoren pristop k sistematičnemu upravljanju varnosti pri izpolnjevanju odgovornosti za varnost v okviru izvajanja služb; deluje v zvezi z vsemi njihovimi službami in podpornimi ureditvami pod njegovim vodstvenim nadzorom; in vključuje, kot temelj, izjavo o varnostni politiki, ki opredeljuje temeljni pristop organizacije k upravljanju varnosti (upravljanje varnosti);

| (b) | zagotavlja, da je vsaka oseba, povezana z varnostnimi vidiki izvajanja služb zračnega prometa, individualno odgovorna za varnost svojih dejanj, da so menedžerji odgovorni za varno upravljanje posameznih oddelkov ali odsekov ter da najvišje vodstvo izvajalca nosi celotno odgovornost za varnost (odgovornost za varnost); |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja, da je vsaka oseba, povezana z varnostnimi vidiki izvajanja služb zračnega prometa, individualno odgovorna za varnost svojih dejanj, da so menedžerji odgovorni za varno upravljanje posameznih oddelkov ali odsekov ter da najvišje vodstvo izvajalca nosi celotno odgovornost za varnost (odgovornost za varnost);

| (c) | zagotavlja, da se doseganju ustrezne varnosti pri službah zračnega prometa daje največja prednost (varnostna prednost); |
| --- | --- |

(c)

zagotavlja, da se doseganju ustrezne varnosti pri službah zračnega prometa daje največja prednost (varnostna prednost);

| (d) | zagotavlja, da je glavni varnostni cilj pri izvajanju služb zračnega prometa zmanjšati vpliv na tveganje za letalsko nesrečo, kolikor je to v praksi izvedljivo (varnostni cilj). |
| --- | --- |

(d)

zagotavlja, da je glavni varnostni cilj pri izvajanju služb zračnega prometa zmanjšati vpliv na tveganje za letalsko nesrečo, kolikor je to v praksi izvedljivo (varnostni cilj).

3.1.2   Zahteve za doseganje varnosti

Znotraj delovanja SMS izvajalci služb zračnega prometa:

| (a) | zagotavljajo, da je osebje ustrezno usposobljeno in primerno za delovno mesto, ki ga opravlja, ob tem pa je po potrebi ustrezno pooblaščeno in izpolnjuje veljavne zahteve za zdravstveno sposobnost (usposobljenost); |
| --- | --- |

(a)

zagotavljajo, da je osebje ustrezno usposobljeno in primerno za delovno mesto, ki ga opravlja, ob tem pa je po potrebi ustrezno pooblaščeno in izpolnjuje veljavne zahteve za zdravstveno sposobnost (usposobljenost);

| (b) | zagotavljajo, da je funkcija upravljanja varnosti določena z organizacijsko odgovornostjo za razvoj in ohranjanje SMS; zagotavljajo, da je mesto odgovornosti neodvisno od linijske organizacije upravljanja in odgovarja neposredno najvišji organizacijski ravni. Vseeno se pri manjših organizacijah, kjer lahko kombinacija odgovornosti prepreči zadostno neodvisnost v zvezi s tem, ukrepi za zagotavljanje varnosti dopolnijo z dodatnimi neodvisnimi sredstvi; in zagotavljajo, da najvišje vodstvo organizacije izvajalca služb dejavno sodeluje pri zagotavljanju upravljanja varnosti (odgovornost za upravljanje varnosti); |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo, da je funkcija upravljanja varnosti določena z organizacijsko odgovornostjo za razvoj in ohranjanje SMS; zagotavljajo, da je mesto odgovornosti neodvisno od linijske organizacije upravljanja in odgovarja neposredno najvišji organizacijski ravni. Vseeno se pri manjših organizacijah, kjer lahko kombinacija odgovornosti prepreči zadostno neodvisnost v zvezi s tem, ukrepi za zagotavljanje varnosti dopolnijo z dodatnimi neodvisnimi sredstvi; in zagotavljajo, da najvišje vodstvo organizacije izvajalca služb dejavno sodeluje pri zagotavljanju upravljanja varnosti (odgovornost za upravljanje varnosti);

| (c) | zagotavljajo, da se, kadar je to izvedljivo, izračunajo in ohranijo kvantitativne ravni varnosti za vse funkcionalne sisteme (kvantitativne ravni varnosti); |
| --- | --- |

(c)

zagotavljajo, da se, kadar je to izvedljivo, izračunajo in ohranijo kvantitativne ravni varnosti za vse funkcionalne sisteme (kvantitativne ravni varnosti);

| (d) | zagotavljajo, da se SMS sistematično dokumentira tako, da je vzpostavljena jasna povezava z varnostno politiko organizacije (dokumentacija SMS); |
| --- | --- |

(d)

zagotavljajo, da se SMS sistematično dokumentira tako, da je vzpostavljena jasna povezava z varnostno politiko organizacije (dokumentacija SMS);

| (e) | zagotavljajo ustrezno obrazložitev varnosti zunanjih služb in oskrbe ob upoštevanju njihovega varnostnega pomena znotraj izvajanja služb (zunanje službe in oskrba); |
| --- | --- |

(e)

zagotavljajo ustrezno obrazložitev varnosti zunanjih služb in oskrbe ob upoštevanju njihovega varnostnega pomena znotraj izvajanja služb (zunanje službe in oskrba);

| (f) | zagotavljajo, da sta ocena in ublažitev tveganja na primerni ravni za zagotovitev ustreznega upoštevanja vseh vidikov upravljanja zračnega prometa (ocena in ublažitev tveganja). V zvezi s spremembami funkcionalnega sistema upravljanja zračnega prometa se uporabi točka 3.2; |
| --- | --- |

(f)

zagotavljajo, da sta ocena in ublažitev tveganja na primerni ravni za zagotovitev ustreznega upoštevanja vseh vidikov upravljanja zračnega prometa (ocena in ublažitev tveganja). V zvezi s spremembami funkcionalnega sistema upravljanja zračnega prometa se uporabi točka 3.2;

| (g) | zagotavlja, da se operativni in tehnični dogodki v zvezi z vodenjem zračnega prometa, ki naj bi pomembno vplivali na varnost, takoj raziščejo in se sprejmejo potrebni korektivni ukrepi (dogodki v zvezi z varnostjo). Dokažejo tudi, da izvajajo zahteve o poročanju in oceni varnostnih dogodkov v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo in zakonodajo Unije. |
| --- | --- |

(g)

zagotavlja, da se operativni in tehnični dogodki v zvezi z vodenjem zračnega prometa, ki naj bi pomembno vplivali na varnost, takoj raziščejo in se sprejmejo potrebni korektivni ukrepi (dogodki v zvezi z varnostjo). Dokažejo tudi, da izvajajo zahteve o poročanju in oceni varnostnih dogodkov v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo in zakonodajo Unije.

3.1.3   Zahteve za zagotavljanje varnosti

Znotraj delovanja SMS zagotovijo izvajalci služb zračnega prometa, da:

| (a) | se redno izvajajo varnostni pregledi, s katerimi se priporočijo izboljšave, kjer so potrebne, zagotovi varnost pri dejavnosti menedžerjev znotraj njihovih področij in potrdi skladnost z ustreznimi deli SMS (varnostni pregledi); |
| --- | --- |

(a)

se redno izvajajo varnostni pregledi, s katerimi se priporočijo izboljšave, kjer so potrebne, zagotovi varnost pri dejavnosti menedžerjev znotraj njihovih področij in potrdi skladnost z ustreznimi deli SMS (varnostni pregledi);

| (b) | obstajajo metode za odkrivanje sprememb v funkcionalnih sistemih ali postopkih, ki lahko kažejo na to, da se nek element približuje točki, ko več ne more izpolnjevati sprejemljivih standardov varnosti, in se sprejmejo korektivni ukrepi (spremljanje varnosti); |
| --- | --- |

(b)

obstajajo metode za odkrivanje sprememb v funkcionalnih sistemih ali postopkih, ki lahko kažejo na to, da se nek element približuje točki, ko več ne more izpolnjevati sprejemljivih standardov varnosti, in se sprejmejo korektivni ukrepi (spremljanje varnosti);

| (c) | se evidence o varnosti ohranjajo med celotnim postopkom delovanja sistema za upravljanje varnosti, kar je podlaga za zagotovitev varnosti vsem, povezanim z izvajanjem služb, odgovornim za službe ali tistim, ki so od njih odvisni, ter pristojnemu organu (evidence o varnosti). |
| --- | --- |

(c)

se evidence o varnosti ohranjajo med celotnim postopkom delovanja sistema za upravljanje varnosti, kar je podlaga za zagotovitev varnosti vsem, povezanim z izvajanjem služb, odgovornim za službe ali tistim, ki so od njih odvisni, ter pristojnemu organu (evidence o varnosti).

3.1.4   Zahteve za spodbujanje varnosti

Znotraj delovanja SMS zagotovijo izvajalci služb zračnega prometa, da:

| (a) | se vse osebje zaveda možnih nevarnosti v zvezi z varnostjo pri njihovih nalogah (ozaveščenost o varnosti); |
| --- | --- |

(a)

se vse osebje zaveda možnih nevarnosti v zvezi z varnostjo pri njihovih nalogah (ozaveščenost o varnosti);

| (b) | se nova spoznanja, pridobljena iz preiskav dogodkov in drugih dejavnostih v zvezi z varnostjo, širijo znotraj organizacije na upravni in operativni ravni (razširjanje pridobljenih novih spoznanj); |
| --- | --- |

(b)

se nova spoznanja, pridobljena iz preiskav dogodkov in drugih dejavnostih v zvezi z varnostjo, širijo znotraj organizacije na upravni in operativni ravni (razširjanje pridobljenih novih spoznanj);

| (c) | se osebje vse dejavno spodbuja, da predlaga rešitve za prepoznane nevarnosti, poleg tega se uvedejo spremembe za izboljšanje varnosti, kjer so potrebne (izboljšanje varnosti). |
| --- | --- |

(c)

se osebje vse dejavno spodbuja, da predlaga rešitve za prepoznane nevarnosti, poleg tega se uvedejo spremembe za izboljšanje varnosti, kjer so potrebne (izboljšanje varnosti).

3.2   Varnostne zahteve za oceno in ublažitev tveganja v zvezi s spremembami

3.2.1   Oddelek 1

Znotraj delovanja SMS zagotovijo izvajalci služb zračnega prometa, da se prepoznavanje nevarnosti ter ocenitev in ublažitev tveganja sistematično izvedejo pri kakršni koli spremembi delov funkcionalnega sistema vodenja zračnega prometa in ureditve podpore, ki so znotraj vodstvenega nadzora, na način, ki obravnava:

| (a) | celoten življenjski krog sestavnega dela zadevnega funkcionalnega sistema za upravljanje zračnega prometa od začetnega načrtovanja in opredelitve do postopkov po koncu izvajanja, vzdrževanja in umika iz obratovanja; |
| --- | --- |

(a)

celoten življenjski krog sestavnega dela zadevnega funkcionalnega sistema za upravljanje zračnega prometa od začetnega načrtovanja in opredelitve do postopkov po koncu izvajanja, vzdrževanja in umika iz obratovanja;

| (b) | sestavne dele funkcionalnega sistema vodenja zračnega prometa v zraku, na zemlji in, kadar je primerno, v prostoru, prek sodelovanja z odgovornimi stranmi, ter |
| --- | --- |

(b)

sestavne dele funkcionalnega sistema vodenja zračnega prometa v zraku, na zemlji in, kadar je primerno, v prostoru, prek sodelovanja z odgovornimi stranmi, ter

| (c) | opremo, postopke in človeške vire funkcionalnega sistema za upravljanje zračnega prometa, medsebojne vplive teh elementov ter medsebojne vplive med zadevnim sestavnim delom in drugimi deli funkcionalnega sistema za upravljanje zračnega prometa. |
| --- | --- |

(c)

opremo, postopke in človeške vire funkcionalnega sistema za upravljanje zračnega prometa, medsebojne vplive teh elementov ter medsebojne vplive med zadevnim sestavnim delom in drugimi deli funkcionalnega sistema za upravljanje zračnega prometa.

3.2.2   Oddelek 2

Prepoznavanje nevarnosti ter postopki v zvezi z oceno in ublažitvijo tveganja vključujejo:

| (a) | določitev področja uporabe, mej in vmesnikov zadevnega sestavnega dela, identifikacijo funkcij, ki jih bo izvajal sestavni del, ter razmere v zvezi s postopki, katerih del bo; |
| --- | --- |

(a)

določitev področja uporabe, mej in vmesnikov zadevnega sestavnega dela, identifikacijo funkcij, ki jih bo izvajal sestavni del, ter razmere v zvezi s postopki, katerih del bo;

| (b) | določitev varnostnih ciljev, ki veljajo za sestavni del, vključno s:






  (i) | prepoznavanjem verodostojnih nevarnosti in okvar v zvezi z vodenjem zračnega prometa ter njihovih sestavljenih učinkov; |
| --- | --- | --- |

(b)

določitev varnostnih ciljev, ki veljajo za sestavni del, vključno s:

(i)

prepoznavanjem verodostojnih nevarnosti in okvar v zvezi z vodenjem zračnega prometa ter njihovih sestavljenih učinkov;

| (ii) | oceno vplivov, ki jih ima lahko na varnost zrakoplova, in oceno resnosti teh vplivov z uporabo klasifikacijskega seznama resnosti iz oddelka 4; |
| --- | --- |

(ii)

oceno vplivov, ki jih ima lahko na varnost zrakoplova, in oceno resnosti teh vplivov z uporabo klasifikacijskega seznama resnosti iz oddelka 4;

| (iii) | določitvijo njihove dopustnosti v smislu največje verjetnosti za pojav nevarnosti in na podlagi resnosti ter največje verjetnosti posledic nevarnosti, v skladu z oddelkom 4; |
| --- | --- |

(iii)

določitvijo njihove dopustnosti v smislu največje verjetnosti za pojav nevarnosti in na podlagi resnosti ter največje verjetnosti posledic nevarnosti, v skladu z oddelkom 4;

| (c) | izpeljava, kot je primerno, strategije za ublažitev tveganja, ki:






  (i) | določa obrambo, ki se jo začne izvajati za zaščito pred nevarnostmi za tveganje; |
| --- | --- | --- |

(c)

izpeljava, kot je primerno, strategije za ublažitev tveganja, ki:

(i)

določa obrambo, ki se jo začne izvajati za zaščito pred nevarnostmi za tveganje;

| (ii) | po potrebi vključuje razvoj varnostnih zahtev, ki se nanašajo na zadevni sestavni del ali druge dele funkcionalnega sistema vodenja zračnega prometa ali razmere v zvezi s postopki; |
| --- | --- |

(ii)

po potrebi vključuje razvoj varnostnih zahtev, ki se nanašajo na zadevni sestavni del ali druge dele funkcionalnega sistema vodenja zračnega prometa ali razmere v zvezi s postopki;

| (iii) | zagotavlja izvedljivost in učinkovitost; |
| --- | --- |

(iii)

zagotavlja izvedljivost in učinkovitost;

| (d) | potrditev izpolnjevanja vseh identificiranih varnostnih ciljev in zahtev:






  (i) | pred uveljavitvijo spremembe; |
| --- | --- | --- |

(d)

potrditev izpolnjevanja vseh identificiranih varnostnih ciljev in zahtev:

(i)

pred uveljavitvijo spremembe;

| (ii) | med katero koli prehodno fazo k operativni službi; |
| --- | --- |

(ii)

med katero koli prehodno fazo k operativni službi;

| (iii) | med operativno življenjsko dobo; |
| --- | --- |

(iii)

med operativno življenjsko dobo;

| (iv) | med katero koli prehodno fazo do umika iz obratovanja. |
| --- | --- |

(iv)

med katero koli prehodno fazo do umika iz obratovanja.

3.2.3   Oddelek 3

Rezultati, utemeljitve in dokazila v zvezi s postopki ocene in ublažitve tveganja, vključno s prepoznavanjem nevarnosti, se primerjajo in dokumentirajo na način, ki zagotavlja:

| (a) | določitev celotnih utemeljitev, s katerimi se dokaže, da bosta zadevni sestavni del in celoten funkcionalni sistem vodenja zračnega prometa ostala sprejemljivo varna z izpolnjevanjem varnostnih ciljev in zahtev, ki so bile določene. To vključuje ustrezne specifikacije katere koli uporabljene napovedane tehnike, tehnike spremljanja ali raziskovanja; |
| --- | --- |

(a)

določitev celotnih utemeljitev, s katerimi se dokaže, da bosta zadevni sestavni del in celoten funkcionalni sistem vodenja zračnega prometa ostala sprejemljivo varna z izpolnjevanjem varnostnih ciljev in zahtev, ki so bile določene. To vključuje ustrezne specifikacije katere koli uporabljene napovedane tehnike, tehnike spremljanja ali raziskovanja;

| (b) | vse varnostne zahteve v zvezi z uveljavitvijo spremembe so sledljive do predvidenih postopkov/funkcij. |
| --- | --- |

(b)

vse varnostne zahteve v zvezi z uveljavitvijo spremembe so sledljive do predvidenih postopkov/funkcij.

3.2.4   Oddelek 4

Prepoznavanje nevarnosti in ocena resnosti

Izvaja se sistematično prepoznavanje nevarnosti. Resnost posledic nevarnosti v določenih razmerah v zvezi s postopki se določi s pomočjo klasifikacijskega seznama iz spodnje tabele, pri čemer je klasifikacija resnosti odvisna od določene utemeljitve, ki kaže najverjetnejšo posledico nevarnosti pri najslabšem predvidenem scenariju.

| Stopnja resnosti | Vpliv na delovanje |
| --- | --- |
| 1
  (najresnejša) | Nesreča, kot je opredeljena v členu 2 Uredbe (EU) št. 996/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (1) |
| 2 | Resni incident, kot je opredeljen v členu 2 Uredbe (EU) št. 996/2010 |
| 3 | Večji incident v zvezi z delovanjem zrakoplova, pri katerem je bila lahko ogrožena varnost zrakoplova, kar bi skoraj povzročilo trčenje zrakoplova s tlemi ali ovirami |
| 4 | Znatni incident v okoliščinah, ki kažejo na to, da bi se lahko zgodila nesreča, resni ali večji incident, če se ne bi preprečilo tveganje znotraj varnostne rezerve ali če bi bil v bližini drug zrakoplov |
| 5
  (najmanj resna) | Brez neposrednega vpliva na varnost |

Stopnja resnosti

Vpliv na delovanje

1

(najresnejša)

Nesreča, kot je opredeljena v členu 2 Uredbe (EU) št. 996/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (1)

2

Resni incident, kot je opredeljen v členu 2 Uredbe (EU) št. 996/2010

3

Večji incident v zvezi z delovanjem zrakoplova, pri katerem je bila lahko ogrožena varnost zrakoplova, kar bi skoraj povzročilo trčenje zrakoplova s tlemi ali ovirami

4

Znatni incident v okoliščinah, ki kažejo na to, da bi se lahko zgodila nesreča, resni ali večji incident, če se ne bi preprečilo tveganje znotraj varnostne rezerve ali če bi bil v bližini drug zrakoplov

5

(najmanj resna)

Brez neposrednega vpliva na varnost

Da se ugotovijo posledice nevarnosti na delovanje in določi njena resnost, vključuje sistematični pristop/postopek posledice nevarnosti na različne elemente funkcionalnega sistema upravljanja zračnega prometa, kot so letalska posadka, kontrolorji zračnega prometa, funkcionalne zmogljivosti zrakoplova, funkcionalne zmogljivosti funkcionalnega sistema upravljanja zračnega prometa na tleh in sposobnost zagotavljanja varnih služb zračnega prometa.

Klasifikacijska shema tveganja

Varnostni cilji, ki temeljijo na tveganju, se določijo glede na največjo verjetnost pojava nevarnosti, ki izhaja iz resnosti njenih posledic in največje verjetnosti posledic nevarnosti.

Kot potrebno dopolnilo k temu, da se količinski cilji dosežejo, se bodo uporabili dodatni ukrepi upravljanja varnosti, tako da se bo omogočila večja varnost sistema vodenja zračnega prometa, kjer je to smiselno.

3.2.5   Oddelek 5

Sistem za zagotavljanje varnosti programske opreme

Izvajalec služb zračnega prometa v okviru delovanja SMS v skladu z Uredbo (ES) št. 482/2008 uvede sistem za zagotavljanje varnosti programske opreme.

3.3   Varnostne zahteve za tehnično vodstvo in osebje, ki izvaja naloge v zvezi z varnostjo obratovanja

Izvajalci služb zračnega prometa zagotovijo, da tehnično vodstvo in osebje, vključno z osebjem izvajalskih organizacij podpogodbenic, ki uporabljajo in vzdržujejo opremo za vodenje zračnega prometa, namenjeno operativni uporabi, imajo ter osvežujejo zadostno znanje in razumevanje v zvezi s službami, ki jih vzdržujejo, dejanskimi in možnimi vplivi njihovega dela na varnost teh služb ter ustreznimi veljavnimi operativnimi omejitvami.

Izvajalci služb zračnega prometa v zvezi z osebjem, vključenim v naloge v zvezi z varnostjo, med katero spada tudi osebje izvajalskih organizacij podizvajalk, dokumentirajo, ali je osebje ustrezno usposobljeno; delovni razpored za zagotovitev zadostne zmogljivosti in neprekinjenosti služb; sistem in politiko usposobljenosti osebja, politiko usposabljanja osebja, načrte za usposabljanje in zapise o usposabljanju ter režim nadzora nekvalificiranega osebja. Pripravljene imajo postopke za primere, v katerih je telesno ali duševno stanje osebja dvomljivo.

Izvajalci služb zračnega prometa vodijo register podatkov o številu, statusu in razvrstitvi osebja, ki sodeluje pri nalogah v zvezi z varnostjo.

Register:

| (a) | identificira menedžerje, odgovorne za funkcije v zvezi z varnostjo; |
| --- | --- |

(a)

identificira menedžerje, odgovorne za funkcije v zvezi z varnostjo;

| (b) | evidentira ustrezno usposobljenost tehničnega in operativnega osebja glede na zahtevane spretnosti in znanja ter zahteve za usposobljenost; |
| --- | --- |

(b)

evidentira ustrezno usposobljenost tehničnega in operativnega osebja glede na zahtevane spretnosti in znanja ter zahteve za usposobljenost;

| (c) | določa kraje in naloge, dodeljene tehničnemu in operativnemu osebju, vključno s kakršno koli metodologijo razvrščanja dela. |
| --- | --- |

(c)

določa kraje in naloge, dodeljene tehničnemu in operativnemu osebju, vključno s kakršno koli metodologijo razvrščanja dela.

4.   DELOVNE METODE IN OPERATIVNI POSTOPKI

Izvajalci služb zračnega prometa so sposobni dokazati, da so njihove delovne metode in operativni postopki v skladu s standardi iz naslednjih prilog h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, če so pomembni za izvajanje služb zračnega prometa v zadevnem zračnem prostoru:

| (a) | Priloge 2 o pravilih letenja (10. izdaja iz julija 2005, vključno z vsemi spremembami do št. 42); |
| --- | --- |

(a)

Priloge 2 o pravilih letenja (10. izdaja iz julija 2005, vključno z vsemi spremembami do št. 42);

| (b) | Priloge 10 o letalskih telekomunikacijah, zvezek II o postopkih komunikacije, vključno s postopki za navigacijske službe zračnega prometa (PANS) (6. izdaja iz oktobra 2001, vključno z vsemi spremembami do št. 85); |
| --- | --- |

(b)

Priloge 10 o letalskih telekomunikacijah, zvezek II o postopkih komunikacije, vključno s postopki za navigacijske službe zračnega prometa (PANS) (6. izdaja iz oktobra 2001, vključno z vsemi spremembami do št. 85);

| (c) | Priloge 11 o službah zračnega prometa (13. izdaja iz julija 2001, vključno z vsemi spremembami do št. 47-B). |
| --- | --- |

(c)

Priloge 11 o službah zračnega prometa (13. izdaja iz julija 2001, vključno z vsemi spremembami do št. 47-B).

---

(1)  UL L 295, 12.11.2010, str. 35.

---

PRILOGA III

Posebne zahteve za meteorološke službe

1.   TEHNIČNA IN OPERATIVNA USPOSOBLJENOST IN ZMOGLJIVOST

Meteorološke službe zagotavljajo, da so meteorološki podatki, potrebni za izvajanje posameznih funkcij, v uporabnikom prijazni obliki na voljo:

| (a) | letalskim prevoznikom in članom letalske posadke za načrtovanje pred vzletom in med letom; |
| --- | --- |

(a)

letalskim prevoznikom in članom letalske posadke za načrtovanje pred vzletom in med letom;

| (b) | izvajalcem služb zračnega prometa in služb letalskih informacij; |
| --- | --- |

(b)

izvajalcem služb zračnega prometa in služb letalskih informacij;

| (c) | enotam služb za iskanje in reševanje; |
| --- | --- |

(c)

enotam služb za iskanje in reševanje;

| (d) | letališčem. |
| --- | --- |

(d)

letališčem.

Meteorološke službe potrdijo stopnjo dosegljive natančnosti podatkov, namenjenih za obratovanje, vključno z virom takšnih podatkov, pri čemer zagotavljajo pravočasno razdelitev takšnih podatkov in njihovo posodabljanje.

2.   DELOVNE METODE IN OPERATIVNI POSTOPKI

Meteorološke službe so sposobne dokazati, da so njihove delovne metode in operativni postopki v skladu s standardi iz naslednjih prilog h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, če so pomembni za izvajanje meteoroloških služb v zadevnem zračnem prostoru:

| (a) | Priloga 3 o meteoroloških službah za mednarodno zračno plovbo (17. izdaja, julij 2010, vključno z vsemi spremembami do št. 75); |
| --- | --- |

(a)

Priloga 3 o meteoroloških službah za mednarodno zračno plovbo (17. izdaja, julij 2010, vključno z vsemi spremembami do št. 75);

| (b) | Priloga 11 o službah zračnega prometa (13. izdaja, julij 2001, vključno z vsemi spremembami do št. 47-B); |
| --- | --- |

(b)

Priloga 11 o službah zračnega prometa (13. izdaja, julij 2001, vključno z vsemi spremembami do št. 47-B);

| (c) | Priloga 14 o letališčih v naslednjih izdajah:






  (i) | Zvezek I o načrtovanju in delovanju letališč (5. izdaja, julij 2009, vključno z vsemi spremembami do št. 10-B); |
| --- | --- | --- |

(c)

Priloga 14 o letališčih v naslednjih izdajah:

(i)

Zvezek I o načrtovanju in delovanju letališč (5. izdaja, julij 2009, vključno z vsemi spremembami do št. 10-B);

| (ii) | Zvezek II o helioportih (3. izdaja, julij 2009, vključno z vsemi spremembami do št. 4). |
| --- | --- |

(ii)

Zvezek II o helioportih (3. izdaja, julij 2009, vključno z vsemi spremembami do št. 4).

---

PRILOGA IV

Posebne zahteve za izvajanje letalskih informacijskih služb

1.   TEHNIČNA IN OPERATIVNA USPOSOBLJENOST IN ZMOGLJIVOST

Izvajalci letalskih informacijskih služb zagotavljajo, da so podatki in informacije dostopni za operativne namene v obliki, primerni za:

| (a) | osebje letalskega prevoznika, vključno z letalsko posadko, načrtovanje leta, sisteme upravljanja letov in simulatorje letenja; |
| --- | --- |

(a)

osebje letalskega prevoznika, vključno z letalsko posadko, načrtovanje leta, sisteme upravljanja letov in simulatorje letenja;

| (b) | izvajalce služb zračnega prometa, ki so odgovorni za letalske informacijske službe, letalske informacijske službe na letališču in zagotovitev informacij pred vzletom. |
| --- | --- |

(b)

izvajalce služb zračnega prometa, ki so odgovorni za letalske informacijske službe, letalske informacijske službe na letališču in zagotovitev informacij pred vzletom.

Izvajalci letalskih informacijskih služb pred objavo podatkov zagotavljajo njihovo celovitost in potrdijo stopnjo natančnosti podatkov, namenjenih za obratovanje, vključno z virom takšnih podatkov.

2.   DELOVNE METODE IN OPERATIVNI POSTOPKI

Izvajalci letalskih informacijskih služb so sposobni dokazati, da so njihove delovne metode in operativni postopki v skladu s standardi iz:

| (a) | Uredbe Komisije (EU) št. 73/2010 (1) |
| --- | --- |

(a)

Uredbe Komisije (EU) št. 73/2010 (1)

| (b) | naslednjih prilog h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, če so pomembni za izvajanje letalskih informacijskih služb v zadevnem zračnem prostoru:






  (i) | Priloga 3 o meteoroloških službah za mednarodno zračno plovbo (17. izdaja, julij 2010, vključno z vsemi spremembami do št. 75); |
| --- | --- | --- |

(b)

naslednjih prilog h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, če so pomembni za izvajanje letalskih informacijskih služb v zadevnem zračnem prostoru:

(i)

Priloga 3 o meteoroloških službah za mednarodno zračno plovbo (17. izdaja, julij 2010, vključno z vsemi spremembami do št. 75);

| (ii) | Priloga 4 o letalskih navigacijskih kartah (11. izdaja, julij 2009, vključno z vsemi spremembami do št. 56); |
| --- | --- |

(ii)

Priloga 4 o letalskih navigacijskih kartah (11. izdaja, julij 2009, vključno z vsemi spremembami do št. 56);

| (iii) | Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 73/2010, Priloga 15 o letalskih informacijskih službah (13. izdaja, julij 2010, vključno z vsemi spremembami do št. 36). |
| --- | --- |

(iii)

Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 73/2010, Priloga 15 o letalskih informacijskih službah (13. izdaja, julij 2010, vključno z vsemi spremembami do št. 36).

---

(1)  UL L 23, 27.1.2010, str. 6.

---

PRILOGA V

Posebne zahteve za izvajanje komunikacijskih, navigacijskih in nadzornih služb

1.   TEHNIČNA IN OPERATIVNA USPOSOBLJENOST IN ZMOGLJIVOST

Izvajalci komunikacijskih, navigacijskih in nadzornih služb zagotavljajo razpoložljivost, neprekinjenost, točnost in celovitost svojih služb.

Izvajalci komunikacijskih, navigacijskih in nadzornih služb potrdijo stopnjo kakovosti služb, ki jih izvajajo, ter dokažejo redno vzdrževanje in po potrebi umerjenost svoje opreme.

2.   VARNOST SLUŽB

Izvajalci komunikacijskih, navigacijskih in nadzornih služb ravnajo v skladu z zahtevami iz točke 3 Priloge II o varnosti služb.

3.   DELOVNE METODE IN OPERATIVNI POSTOPKI

Izvajalci komunikacijskih, navigacijskih ali nadzornih služb so sposobni dokazati, da so njihove delovne metode in operativni postopki v skladu s standardi iz Priloge 10 o letalskih telekomunikacijah h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu v naslednjih izdajah, če so pomembni za izvajanje komunikacijskih, navigacijskih ali nadzornih služb v zadevnem zračnem prostoru:

| (a) | Zvezek I o pripomočkih za radijsko navigacijo (6. izdaja, julij 2006, vključno z vsemi spremembami do št. 85); |
| --- | --- |

(a)

Zvezek I o pripomočkih za radijsko navigacijo (6. izdaja, julij 2006, vključno z vsemi spremembami do št. 85);

| (b) | Zvezek II o komunikacijskih postopkih, vključno s postopki za navigacijske službe zračnega prometa (PANS) (6. izdaja, oktober 2001, vključno z vsemi spremembami do št. 85); |
| --- | --- |

(b)

Zvezek II o komunikacijskih postopkih, vključno s postopki za navigacijske službe zračnega prometa (PANS) (6. izdaja, oktober 2001, vključno z vsemi spremembami do št. 85);

| (c) | Zvezek III o komunikacijskih sistemih (2. izdaja, julij 2007, vključno z vsemi spremembami do št. 85); |
| --- | --- |

(c)

Zvezek III o komunikacijskih sistemih (2. izdaja, julij 2007, vključno z vsemi spremembami do št. 85);

| (d) | Zvezek IV o nadzornem radarju in sistemih za preprečevanje trčenja (4. izdaja, julij 2007, vključno z vsemi spremembami do št. 85); |
| --- | --- |

(d)

Zvezek IV o nadzornem radarju in sistemih za preprečevanje trčenja (4. izdaja, julij 2007, vključno z vsemi spremembami do št. 85);

| (e) | Zvezek V o uporabi radijskega spektra za zračni promet (2. izdaja, julij 2001, vključno z vsemi spremembami do št. 85). |
| --- | --- |

(e)

Zvezek V o uporabi radijskega spektra za zračni promet (2. izdaja, julij 2001, vključno z vsemi spremembami do št. 85).

---

| 18.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/42

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1036/2011

z dne 17. oktobra 2011

o določitvi obrestnih mer, ki se uporabljajo za izračun stroškov financiranja intervencijskih ukrepov v obliki odkupa, skladiščenja in prodaje zalog, za obračunsko leto 2012 EKJS

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (1) in zlasti člena 3(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 4(1)(a) Uredbe Komisije (ES) št. 884/2006 z dne 21. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 v zvezi s financiranjem intervencijskih ukrepov za javno skladiščenje s strani Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in knjiženjem postopkov javnega skladiščenja s strani plačilnih agencij držav članic (2) določa, da se izdatki za finančne stroške, ki so jih države članice imele pri mobilizaciji sredstev za odkup proizvodov, določijo v skladu s pravili iz Priloge IV k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Člen 4(1)(a) Uredbe Komisije (ES) št. 884/2006 z dne 21. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 v zvezi s financiranjem intervencijskih ukrepov za javno skladiščenje s strani Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in knjiženjem postopkov javnega skladiščenja s strani plačilnih agencij držav članic (2) določa, da se izdatki za finančne stroške, ki so jih države članice imele pri mobilizaciji sredstev za odkup proizvodov, določijo v skladu s pravili iz Priloge IV k navedeni uredbi.

| (2) | V skladu s prvim pododstavkom točke I.1 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 884/2006 se zneski zadevnih finančnih stroškov izračunajo na osnovi enotne obrestne mere za Unijo, ki jo določi Komisija na začetku vsakega obračunskega leta. Ta enotna obrestna mera ustreza povprečju obrestnih mer Euribor za trimesečni in dvanajstmesečni terminski tečaj, zabeleženih v šestih mesecih pred obvestilom držav članic, določenim v prvem pododstavku točke I.2 navedene priloge IV, ponderiranim z eno tretjino oziroma dvema tretjinama. Ta obrestna mera mora biti določena na začetku vsakega obračunskega leta Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s prvim pododstavkom točke I.1 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 884/2006 se zneski zadevnih finančnih stroškov izračunajo na osnovi enotne obrestne mere za Unijo, ki jo določi Komisija na začetku vsakega obračunskega leta. Ta enotna obrestna mera ustreza povprečju obrestnih mer Euribor za trimesečni in dvanajstmesečni terminski tečaj, zabeleženih v šestih mesecih pred obvestilom držav članic, določenim v prvem pododstavku točke I.2 navedene priloge IV, ponderiranim z eno tretjino oziroma dvema tretjinama. Ta obrestna mera mora biti določena na začetku vsakega obračunskega leta Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS).

| (3) | Če pa je obrestna mera, ki jo sporoči država članica, nižja od enotne obrestne mere, določene za Unijo, se za zadevno državo v skladu z drugim pododstavkom točke I.2 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 884/2006 določi v skladu s sporočeno obrestno mero. |
| --- | --- |

(3)

Če pa je obrestna mera, ki jo sporoči država članica, nižja od enotne obrestne mere, določene za Unijo, se za zadevno državo v skladu z drugim pododstavkom točke I.2 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 884/2006 določi v skladu s sporočeno obrestno mero.

| (4) | Če v skladu s tretjim pododstavkom točke I.2 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 884/2006 država članica ne sporoči obrestne mere na obrazcu in do roka, določenega v prvem pododstavku točke I.2 navedene Priloge IV, se šteje, da je obrestna mera te države članice nič. Če država članica izjavi, da v referenčnem obdobju ni imela nobenih stroškov obresti, ker v navedenem obdobju ni javno skladiščila kmetijskih proizvodov, za navedeno državo članico velja enotna obrestna mera, ki jo določi Komisija. Danska, Italija, Luksemburg, Malta, Portugalska in Slovenija so izjavile, da v referenčnem obdobju niso imele nobenih stroškov obresti, ker v navedenem obdobju niso javno skladiščile kmetijskih proizvodov. |
| --- | --- |

(4)

Če v skladu s tretjim pododstavkom točke I.2 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 884/2006 država članica ne sporoči obrestne mere na obrazcu in do roka, določenega v prvem pododstavku točke I.2 navedene Priloge IV, se šteje, da je obrestna mera te države članice nič. Če država članica izjavi, da v referenčnem obdobju ni imela nobenih stroškov obresti, ker v navedenem obdobju ni javno skladiščila kmetijskih proizvodov, za navedeno državo članico velja enotna obrestna mera, ki jo določi Komisija. Danska, Italija, Luksemburg, Malta, Portugalska in Slovenija so izjavile, da v referenčnem obdobju niso imele nobenih stroškov obresti, ker v navedenem obdobju niso javno skladiščile kmetijskih proizvodov.

| (5) | Glede na sporočila držav članic Komisiji je obrestne mere za obračunsko leto 2012 EKJS treba določiti ob upoštevanju teh različnih elementov. |
| --- | --- |

(5)

Glede na sporočila držav članic Komisiji je obrestne mere za obračunsko leto 2012 EKJS treba določiti ob upoštevanju teh različnih elementov.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za kmetijske sklade – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za kmetijske sklade –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za izdatke za finančne stroške, ki so jih države članice imele pri mobilizaciji sredstev za odkup intervencijskih proizvodov, nastale v obračunskem letu 2012 Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS), se obrestne mere iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 884/2006 ob uporabi člena 4(1)(a) navedene uredbe določijo na:

| (a) | 0,0 % za posebno obrestno mero, ki se uporablja na Cipru ter v Estoniji in Litvi; |
| --- | --- |

(a)

0,0 % za posebno obrestno mero, ki se uporablja na Cipru ter v Estoniji in Litvi;

| (b) | 0,5 % za posebno obrestno mero, ki se uporablja na Finskem; |
| --- | --- |

(b)

0,5 % za posebno obrestno mero, ki se uporablja na Finskem;

| (c) | 0,6 % za posebno obrestno mero, ki se uporablja v Združenem kraljestvu; |
| --- | --- |

(c)

0,6 % za posebno obrestno mero, ki se uporablja v Združenem kraljestvu;

| (d) | 0,9 % za posebno obrestno mero, ki se uporablja v Nemčiji; |
| --- | --- |

(d)

0,9 % za posebno obrestno mero, ki se uporablja v Nemčiji;

| (e) | 1,0 % za posebno obrestno mero, ki se uporablja na Irskem; |
| --- | --- |

(e)

1,0 % za posebno obrestno mero, ki se uporablja na Irskem;

| (f) | 1,2 % za posebno obrestno mero, ki se uporablja v Belgiji; |
| --- | --- |

(f)

1,2 % za posebno obrestno mero, ki se uporablja v Belgiji;

| (g) | 1,3 % za posebno obrestno mero, ki se uporablja v Avstriji; |
| --- | --- |

(g)

1,3 % za posebno obrestno mero, ki se uporablja v Avstriji;

| (h) | 1,4 % za posebno obrestno mero, ki se uporablja na Češkem; |
| --- | --- |

(h)

1,4 % za posebno obrestno mero, ki se uporablja na Češkem;

| (i) | 1,8 % za posebno obrestno mero, ki se uporablja na Švedskem; |
| --- | --- |

(i)

1,8 % za posebno obrestno mero, ki se uporablja na Švedskem;

| (j) | 1,9 % za enotno obrestno mero za Unijo, ki se uporablja v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(j)

1,9 % za enotno obrestno mero za Unijo, ki se uporablja v drugih državah članicah.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. oktobra 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. oktobra 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

1

(2)  UL L 171, 23.6.2006, str. 35.

2

---

| 18.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/44 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/44

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1037/2011

z dne 17. oktobra 2011

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. oktobra 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. oktobra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | EC | 31,1 |
| MA | 42,0 |
| MK | 55,2 |
| ZA | 35,6 |
| ZZ | 41,0 |
| 0707 00 05 | TR | 132,0 |
| ZZ | 132,0 |
| 0709 90 70 | EC | 33,4 |
| TR | 116,3 |
| ZZ | 74,9 |
| 0805 50 10 | AR | 65,1 |
| BR | 38,2 |
| CL | 60,5 |
| TR | 65,3 |
| UY | 56,8 |
| ZA | 76,2 |
| ZZ | 60,4 |
| 0806 10 10 | BR | 182,7 |
| CL | 79,6 |
| TR | 119,8 |
| ZA | 64,2 |
| ZZ | 111,6 |
| 0808 10 80 | AR | 61,9 |
| BR | 62,6 |
| CA | 105,2 |
| CL | 69,3 |
| CN | 66,1 |
| NZ | 115,4 |
| US | 96,0 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 84,8 |
| 0808 20 50 | AR | 50,6 |
| CL | 85,4 |
| CN | 104,3 |
| TR | 133,7 |
| ZZ | 93,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

EC

31,1

MA

42,0

MK

55,2

ZA

35,6

ZZ

41,0

0707 00 05

TR

132,0

ZZ

132,0

0709 90 70

EC

33,4

TR

116,3

ZZ

74,9

0805 50 10

AR

65,1

BR

38,2

CL

60,5

TR

65,3

UY

56,8

ZA

76,2

ZZ

60,4

0806 10 10

BR

182,7

CL

79,6

TR

119,8

ZA

64,2

ZZ

111,6

0808 10 80

AR

61,9

BR

62,6

CA

105,2

CL

69,3

CN

66,1

NZ

115,4

US

96,0

ZA

101,5

ZZ

84,8

0808 20 50

AR

50,6

CL

85,4

CN

104,3

TR

133,7

ZZ

93,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 18.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/46

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1038/2011

z dne 17. oktobra 2011

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Izvedbeno uredbo (EU) št. 971/2011, za tržno leto 2011/12

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2011/12 so bile določene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 971/2011 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1004/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2011/12 so bile določene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 971/2011 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1004/2011 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 971/2011 za tržno leto 2011/12, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. oktobra 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. oktobra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 254, 30.9.2011, str. 12.

3

(4)  UL L 267, 12.10.2011, str. 9.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 18. oktobra 2011

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 49,78 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 49,78 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 49,78 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 49,78 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,45 | 2,03 |
| 1701 99 10 (2) | 51,45 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,45 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,51 | 0,21 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

49,78

0,00

1701 11 90 (1)

49,78

0,00

1701 12 10 (1)

49,78

0,00

1701 12 90 (1)

49,78

0,00

1701 91 00 (2)

51,45

2,03

1701 99 10 (2)

51,45

0,00

1701 99 90 (2)

51,45

0,00

1702 90 95 (3)

0,51

0,21

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

SKLEPI

| 18.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/48 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/48

---

SKLEP SVETA 2011/691/SZVP

z dne 17. oktobra 2011

o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovem (1)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 28, 31(2) in 33 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 4. februarja 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovem (EULEX KOSOVO) (2) in Skupni ukrep 2008/123/SZVP (3) o imenovanju g. Pietra FEITH-a za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) na Kosovem. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. februarja 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovem (EULEX KOSOVO) (2) in Skupni ukrep 2008/123/SZVP (3) o imenovanju g. Pietra FEITH-a za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) na Kosovem.

| (2) | Svet je 5. maja 2011 sprejel Sklep 2011/270/SZVP (4) o imenovanju Fernanda GENTILINI-ja za PPEU na Kosovem do 31. julija 2011. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 5. maja 2011 sprejel Sklep 2011/270/SZVP (4) o imenovanju Fernanda GENTILINI-ja za PPEU na Kosovem do 31. julija 2011.

| (3) | Svet je 28. julija 2011 sprejel Sklep 2011/478/SZVP (5), s katerim je bil mandat PPEU podaljšan do 30. septembra 2011. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 28. julija 2011 sprejel Sklep 2011/478/SZVP (5), s katerim je bil mandat PPEU podaljšan do 30. septembra 2011.

| (4) | Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati do 31. januarja 2012. |
| --- | --- |

(4)

Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati do 31. januarja 2012.

| (5) | PPEU bo svoj mandat opravljal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko škodile ciljem zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe – |
| --- | --- |

(5)

PPEU bo svoj mandat opravljal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko škodile ciljem zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2011/270/SZVP se spremeni, kot sledi:

| 1. | Člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  Posebni predstavnik Evropske unije
  G. Fernando GENTILINI je imenovan za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) na Kosovem od 1. maja 2011 do 31. januarja 2012. Mandat PPEU lahko predčasno preneha, če tako odloči Svet na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP).“ |
| --- | --- |

1.

Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Posebni predstavnik Evropske unije

G. Fernando GENTILINI je imenovan za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) na Kosovem od 1. maja 2011 do 31. januarja 2012. Mandat PPEU lahko predčasno preneha, če tako odloči Svet na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP).“

| 2. | Člen 5(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. maja do 30. septembra 2011 znaša 690 000 EUR.
  Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. oktobra 2011 do 31. januarja 2012 znaša 770 000 EUR.“ |
| --- | --- |

2.

Člen 5(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. maja do 30. septembra 2011 znaša 690 000 EUR.

Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. oktobra 2011 do 31. januarja 2012 znaša 770 000 EUR.“

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od 1. oktobra 2011.

V Bruslju, 17. oktobra 2011

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  Na podlagi Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 (1999).

1

(2)  UL L 42, 16.2.2008, str. 92.

2

(3)  UL L 42, 16.2.2008, str. 88.

3

(4)  UL L 119, 7.5.2011, str. 12.

4

(5)  UL L 197, 29.7.2011, str. 12.

5

---

| 18.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/49

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 14. oktobra 2011

o prošnji Združenega kraljestva, da sprejme Direktivo 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 7228)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(2011/692/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 331(1) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski parlament in Svet sta 5. aprila 2011 sprejela Direktivo 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (1). |
| --- | --- |

(1)

Evropski parlament in Svet sta 5. aprila 2011 sprejela Direktivo 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (1).

| (2) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Združeno kraljestvo ni sodelovalo pri sprejetju Direktive, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Združeno kraljestvo ni sodelovalo pri sprejetju Direktive, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja.

| (3) | V skladu s členom 4 navedenega protokola je Združeno kraljestvo z dopisom z dne 14. julija 2011 uradno obvestilo Komisijo o svoji nameri, da bo sprejelo Direktivo – |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 4 navedenega protokola je Združeno kraljestvo z dopisom z dne 14. julija 2011 uradno obvestilo Komisijo o svoji nameri, da bo sprejelo Direktivo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Direktiva 2011/36/EU se uporablja v Združenem kraljestvu.

Člen 2

Direktiva 2011/36/EU začne za Združeno kraljestvo veljati z dnem, ko ga Komisija uradno obvesti o tem sklepu.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 14. oktobra 2011

Za Komisijo

Cecilia MALMSTRÖM

Članica Komisije

---

(1)  UL L 101, 15.4.2011, str. 1.

1

---

IV Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

| 18.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/50

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. decembra 2005

o načrtu za prestrukturiranje španskega premogovništva in državni pomoči za obdobje 2003–2005, ki ju je izvedla Španija za leti 2003 in 2004

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5410)

(Besedilo v španskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/693/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem k predložitvi svojih pripomb v skladu z zgoraj navedenim členom (1) in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 19. decembra 2002 je Španija v skladu s členom 88(3) Pogodbe, pod pogoji Uredbe Sveta (ES) št. 1407/2002 z dne 23. julija 2002 o državni pomoči za premogovništvo (2), Komisiji priglasila načrt za prestrukturiranje španskega premogovništva. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 19. decembra 2002 je Španija v skladu s členom 88(3) Pogodbe, pod pogoji Uredbe Sveta (ES) št. 1407/2002 z dne 23. julija 2002 o državni pomoči za premogovništvo (2), Komisiji priglasila načrt za prestrukturiranje španskega premogovništva.

| (2) | Komisija je z dopisoma z dne 19. februarja 2003 in 31. julija 2003 zaprosila za dodatne informacije. Španija je dodatne informacije predložila z dopisoma z dne 18. aprila 2003 in 3. oktobra 2003. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisoma z dne 19. februarja 2003 in 31. julija 2003 zaprosila za dodatne informacije. Španija je dodatne informacije predložila z dopisoma z dne 18. aprila 2003 in 3. oktobra 2003.

| (3) | Z dopisom z dne 16. junija 2003 je Španija predložila Odredbo ministra ECO 768/2003 z dne 17. marca 2003 o dodelitvi finančne podpore premogovniškim podjetjem za leto 2003. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 16. junija 2003 je Španija predložila Odredbo ministra ECO 768/2003 z dne 17. marca 2003 o dodelitvi finančne podpore premogovniškim podjetjem za leto 2003.

| (4) | Z dopisom z dne 8. avgusta 2003 je Španija pod pogoji Uredbe (ES) št. 1407/2002 predložila zneske pomoči na premogovniško podjetje, ki naj bi se dodelili za leto 2003. |
| --- | --- |

(4)

Z dopisom z dne 8. avgusta 2003 je Španija pod pogoji Uredbe (ES) št. 1407/2002 predložila zneske pomoči na premogovniško podjetje, ki naj bi se dodelili za leto 2003.

| (5) | Z dopisoma z dne 18. avgusta 2003 in 18. septembra 2003 je Španija pod pogoji Odločbe Komisije 2002/871/ES z dne 17. oktobra 2002 o vzpostavitvi skupnega okvira za sporočanje podatkov, potrebnih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1407/2002 o državni pomoči premogovništvu (3), predložila informacije o proizvodnih stroških proizvodnih enot. |
| --- | --- |

(5)

Z dopisoma z dne 18. avgusta 2003 in 18. septembra 2003 je Španija pod pogoji Odločbe Komisije 2002/871/ES z dne 17. oktobra 2002 o vzpostavitvi skupnega okvira za sporočanje podatkov, potrebnih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1407/2002 o državni pomoči premogovništvu (3), predložila informacije o proizvodnih stroških proizvodnih enot.

| (6) | Z dopisom z dne 10. februarja 2004 je Španija predložila Odredbo ministra o dodelitvi finančne podpore premogovniškim podjetjem za leto 2004. |
| --- | --- |

(6)

Z dopisom z dne 10. februarja 2004 je Španija predložila Odredbo ministra o dodelitvi finančne podpore premogovniškim podjetjem za leto 2004.

| (7) | Komisija je z dopisom z dne 30. marca 2004 obvestila Španijo, da je po preučitvi informacij, ki so jih zagotovile španske oblasti, sprejela odločitev o sprožitvi postopka, določenega v členu 88(2) Pogodbe ES. Odločitev je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (4). |
| --- | --- |

(7)

Komisija je z dopisom z dne 30. marca 2004 obvestila Španijo, da je po preučitvi informacij, ki so jih zagotovile španske oblasti, sprejela odločitev o sprožitvi postopka, določenega v členu 88(2) Pogodbe ES. Odločitev je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (4).

| (8) | Z dopisoma z dne 30. junija 2004 in 16. julija 2004 je Španija zagotovila dodatne informacije o načrtu za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(8)

Z dopisoma z dne 30. junija 2004 in 16. julija 2004 je Španija zagotovila dodatne informacije o načrtu za prestrukturiranje.

| (9) | Z dopisom z dne 19. februarja 2005 je Španija predložila Odredbo ministra o dodelitvi finančne podpore premogovniškim podjetjem za leto 2005. |
| --- | --- |

(9)

Z dopisom z dne 19. februarja 2005 je Španija predložila Odredbo ministra o dodelitvi finančne podpore premogovniškim podjetjem za leto 2005.

| (10) | Komisija je z dopisom z dne 7. septembra 2005 zaprosila za dodatne informacije. Španija je odgovorila z dopisom z dne 20. oktobra 2005 in predložila dodatne informacije o načrtu za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je z dopisom z dne 7. septembra 2005 zaprosila za dodatne informacije. Španija je odgovorila z dopisom z dne 20. oktobra 2005 in predložila dodatne informacije o načrtu za prestrukturiranje.

| (11) | Komisija mora glede na informacije, ki jih je predložila Španija, sprejeti odločitev o načrtu za prestrukturiranje španskega premogovništva in, če bo podala pozitivno mnenje o načrtu, o letni pomoči za leta 2003, 2004 in 2005. |
| --- | --- |

(11)

Komisija mora glede na informacije, ki jih je predložila Španija, sprejeti odločitev o načrtu za prestrukturiranje španskega premogovništva in, če bo podala pozitivno mnenje o načrtu, o letni pomoči za leta 2003, 2004 in 2005.

| (12) | Načrt za prestrukturiranje in finančni ukrepi so zajeti v Uredbi (ES) št. 1407/2002. Komisija mora v skladu s členom 10 Uredbe sprejeti odločitev o načrtu za prestrukturiranje in ugotoviti, ali je načrt v skladu s pogoji in merili iz členov 4 do 8 ter ali ustreza ciljem te uredbe. Poleg tega mora Komisija, če bo podala pozitivno mnenje o tem načrtu, v skladu s členom 10(2) Uredbe preveriti, ali so ukrepi, priglašeni za obdobje 2003–2005, v skladu z načrtom za prestrukturiranje in, splošneje, ali je pomoč združljiva s pravilnim delovanjem skupnega trga. |
| --- | --- |

(12)

Načrt za prestrukturiranje in finančni ukrepi so zajeti v Uredbi (ES) št. 1407/2002. Komisija mora v skladu s členom 10 Uredbe sprejeti odločitev o načrtu za prestrukturiranje in ugotoviti, ali je načrt v skladu s pogoji in merili iz členov 4 do 8 ter ali ustreza ciljem te uredbe. Poleg tega mora Komisija, če bo podala pozitivno mnenje o tem načrtu, v skladu s členom 10(2) Uredbe preveriti, ali so ukrepi, priglašeni za obdobje 2003–2005, v skladu z načrtom za prestrukturiranje in, splošneje, ali je pomoč združljiva s pravilnim delovanjem skupnega trga.

2.   PODROBEN OPIS UKREPA

| (13) | Komisija je 3. junija 1998 z Odločbo Komisije 98/637/ESPJ z dne 3. junija 1998 o dodelitvi pomoči s strani Španije sektorju premogovništva leta 1998 (5) odobrila načrt za prestrukturiranje španskega premogovništva za obdobje 1998–2002. Ta načrt je temeljil na načrtu za prestrukturiranje premogovništva in alternativni razvoj nahajališč premoga za obdobje 1998–2005, podpisanim 15. julija 1997. Ta načrt je bil posledica sporazuma med španskimi oblastmi in zainteresiranimi stranmi v sektorju premoga in je zajemal določbe za podjetja, ki so prejela pomoč. Komisija je podala pozitivno mnenje o načrtu za prestrukturiranje za obdobje 1998–2002, potem ko je analizirala njegovo skladnost s splošnimi in posebnimi cilji Odločbe Komisije št. 3632/93/ESPJ z dne 28. decembra 1993 o določitvi pravil Skupnosti za državno pomoč premogovništvu (6). |
| --- | --- |

(13)

Komisija je 3. junija 1998 z Odločbo Komisije 98/637/ESPJ z dne 3. junija 1998 o dodelitvi pomoči s strani Španije sektorju premogovništva leta 1998 (5) odobrila načrt za prestrukturiranje španskega premogovništva za obdobje 1998–2002. Ta načrt je temeljil na načrtu za prestrukturiranje premogovništva in alternativni razvoj nahajališč premoga za obdobje 1998–2005, podpisanim 15. julija 1997. Ta načrt je bil posledica sporazuma med španskimi oblastmi in zainteresiranimi stranmi v sektorju premoga in je zajemal določbe za podjetja, ki so prejela pomoč. Komisija je podala pozitivno mnenje o načrtu za prestrukturiranje za obdobje 1998–2002, potem ko je analizirala njegovo skladnost s splošnimi in posebnimi cilji Odločbe Komisije št. 3632/93/ESPJ z dne 28. decembra 1993 o določitvi pravil Skupnosti za državno pomoč premogovništvu (6).

| (14) | Španske oblasti so glede na namero španske vlade, da dodeli pomoč za premogovništvo po izteku Pogodbe ESPJ dne 23. julija 2002 in v skladu z Uredbo (ES) št. 1407/2002 in zlasti členom 9(10) Uredbe, 19. decembra 2002 Komisiji priglasile začasni načrt za dostop do zalog premoga in zaprtje proizvodnih enot za obdobje 2003–2005. |
| --- | --- |

(14)

Španske oblasti so glede na namero španske vlade, da dodeli pomoč za premogovništvo po izteku Pogodbe ESPJ dne 23. julija 2002 in v skladu z Uredbo (ES) št. 1407/2002 in zlasti členom 9(10) Uredbe, 19. decembra 2002 Komisiji priglasile začasni načrt za dostop do zalog premoga in zaprtje proizvodnih enot za obdobje 2003–2005.

| (15) | Ta načrt za prestrukturiranje zadeva namero španskih oblasti, da še naprej podpirajo premogovništvo v obdobju 2003–2005 z dodeljevanjem proizvodne pomoči in pomoči za kritje izrednih stroškov procesa prestrukturiranja. Ta predlog za obdobje do leta 2005 predpostavlja, da se bodo prizadevanja podjetij in zaposlenih za prestrukturiranje sektorja v obdobju 1998–2002 nadaljevala na podlagi španskega načrta za prestrukturiranje premogovništva za obdobje 1998–2005, ob upoštevanju ciljev Uredbe (EC) št. 1407/2002, tj. manjša količina, proizvedena z manj pomoči in manj številno delovno silo, kar omogoča znižanje proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

(15)

Ta načrt za prestrukturiranje zadeva namero španskih oblasti, da še naprej podpirajo premogovništvo v obdobju 2003–2005 z dodeljevanjem proizvodne pomoči in pomoči za kritje izrednih stroškov procesa prestrukturiranja. Ta predlog za obdobje do leta 2005 predpostavlja, da se bodo prizadevanja podjetij in zaposlenih za prestrukturiranje sektorja v obdobju 1998–2002 nadaljevala na podlagi španskega načrta za prestrukturiranje premogovništva za obdobje 1998–2005, ob upoštevanju ciljev Uredbe (EC) št. 1407/2002, tj. manjša količina, proizvedena z manj pomoči in manj številno delovno silo, kar omogoča znižanje proizvodnih stroškov.

| (16) | Španske oblasti so navedle, da mora biti družbena realnost eno od meril, ki jih je treba upoštevati pri odločanju, katere proizvodne enote se bodo ohranjale na najnižji ravni dejavnosti, ki zagotavlja dostop do zalog premoga. Drugi merili bosta obstoječ trg premoga ter izvajanje okoljske zakonodaje. Na podlagi teh meril bodo določene elektrarne, ki lahko nadaljujejo z obratovanjem. |
| --- | --- |

(16)

Španske oblasti so navedle, da mora biti družbena realnost eno od meril, ki jih je treba upoštevati pri odločanju, katere proizvodne enote se bodo ohranjale na najnižji ravni dejavnosti, ki zagotavlja dostop do zalog premoga. Drugi merili bosta obstoječ trg premoga ter izvajanje okoljske zakonodaje. Na podlagi teh meril bodo določene elektrarne, ki lahko nadaljujejo z obratovanjem.

| (17) | Poleg teh meril so španske oblasti menile, da bo skupno zmanjšanje pomoči, predlagano v njihovem načrtu za obdobje 2003–2005, privedlo do tega, da bodo podjetja zahtevala prostovoljna zmanjšanja zmogljivosti. Možnost dodelitve pomoči za zaprtje proizvodnih enot bo avtomatično pomenila zmanjšanje zmogljivosti. To zmanjšanje bo zato do konca leta 2005 znašalo približno 12 milijonov ton, kar je predlagani cilj Španske oblasti so Komisiji zagotovile, da se bo pomoč za zaprtje zmogljivosti pod pogoji člena 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002 uporabljala izključno za kritje stroškov za tako zapiranje enot. |
| --- | --- |

(17)

Poleg teh meril so španske oblasti menile, da bo skupno zmanjšanje pomoči, predlagano v njihovem načrtu za obdobje 2003–2005, privedlo do tega, da bodo podjetja zahtevala prostovoljna zmanjšanja zmogljivosti. Možnost dodelitve pomoči za zaprtje proizvodnih enot bo avtomatično pomenila zmanjšanje zmogljivosti. To zmanjšanje bo zato do konca leta 2005 znašalo približno 12 milijonov ton, kar je predlagani cilj Španske oblasti so Komisiji zagotovile, da se bo pomoč za zaprtje zmogljivosti pod pogoji člena 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002 uporabljala izključno za kritje stroškov za tako zapiranje enot.

| (18) | Gospodarstvo in zaposlovanje na premogovniških območjih sta še vedno precej pod ravnijo, kakršna je bila pred prestrukturiranjem premogovništva. Španske oblasti so zato navedle, da potrebujejo več časa, da bi lahko uporabile politike za razvoj gospodarstva in alternativno zaposlovanje za sektor premogovništva. Pospešitev procesov za preoblikovanje premogovništva izven okvirov, predlaganih v načrtih, ni mogoča. Španske oblasti trdijo, da proces prestrukturiranja traja šele pet let, kar je veliko manj kot v drugih državah z razvitim premogovništvom. |
| --- | --- |

(18)

Gospodarstvo in zaposlovanje na premogovniških območjih sta še vedno precej pod ravnijo, kakršna je bila pred prestrukturiranjem premogovništva. Španske oblasti so zato navedle, da potrebujejo več časa, da bi lahko uporabile politike za razvoj gospodarstva in alternativno zaposlovanje za sektor premogovništva. Pospešitev procesov za preoblikovanje premogovništva izven okvirov, predlaganih v načrtih, ni mogoča. Španske oblasti trdijo, da proces prestrukturiranja traja šele pet let, kar je veliko manj kot v drugih državah z razvitim premogovništvom.

| (19) | Španske oblasti so uporabile pravico iz člena 9(8) Uredbe (ES) št. 1407/2002, ki navaja, da lahko države članice na podlagi primerno utemeljenih razlogov priglasijo Komisiji identiteto posameznih proizvodnih enot, ki so sestavni del načrtov, navedenih v odstavkih 4 in 6 prej omenjenega člena, najpozneje do junija 2004. |
| --- | --- |

(19)

Španske oblasti so uporabile pravico iz člena 9(8) Uredbe (ES) št. 1407/2002, ki navaja, da lahko države članice na podlagi primerno utemeljenih razlogov priglasijo Komisiji identiteto posameznih proizvodnih enot, ki so sestavni del načrtov, navedenih v odstavkih 4 in 6 prej omenjenega člena, najpozneje do junija 2004.

| (20) | Španske oblasti so na podlagi Odločbe 2002/871/ES Komisijo obvestile tudi o proizvodnih stroških proizvodnih enot za referenčno leto 2001/2002 in za obdobje 2003–2005. |
| --- | --- |

(20)

Španske oblasti so na podlagi Odločbe 2002/871/ES Komisijo obvestile tudi o proizvodnih stroških proizvodnih enot za referenčno leto 2001/2002 in za obdobje 2003–2005.

| (21) | Pod pogoji opredelitve izraza „proizvodna enota“ v členu 2 Odločbe 2002/871/ES so vsa premogovniška podjetja z izjemo podjetja Hunosa opredelila svoja podzemna dela in z njimi povezano infrastrukturo kot enotno „proizvodno enoto podzemnega rudarjenja“ in vsa svoja dela na površini in z njimi povezano infrastrukturo kot enotno „proizvodno enoto dnevnega kopa“.
  Priglašene proizvodne enote s proizvodnjo v referenčnem letu (2001/2002) so:







  Proizvodna enota | S: podzemno rudarjenje
  CA: dnevni kop | Proizvodna zmogljivost v referenčnem letu
  (etp: ekvivalent tone premoga) |
| --- | --- | --- | --- |
| Alto Bierzo, S.A. | S | 104 405 |
| Antracitasde Arlanza, S.L. | S | 10 360 |
| Antracitas de Gillon, S.A. | S | 57 100 |
| Antracitas la Granja, S.A. | S | 51 550 |
| CA | 8 930 |
| Antracitas de Tineo, S.A. | S | 50 100 |
| Campomanes Hermanos, S.A. | S | 43 320 |
| CARBONAR, S.A. | S | 320 000 |
| Carbones de Arlanza, S.A. | S | 25 332 |
| Carbones de Linares, S.L. | S | 12 817 |
| Carbones del Puerto. S.A. | S | 3 400 |
| Carbones el Tunel, S.L. | S | 17 420 |
| Carbones de Pedraforca, S.A. | S | 75 110 |
| Carbones San Isidro y María, S.L. | S | 31 920 |
| Compaňía General Minera de Teruel, S.A. | S | 21 000 |
| CA | 71 000 |
| Coto Minero del Narcea, S.A. |
| — | Monasterio |

(21)

Pod pogoji opredelitve izraza „proizvodna enota“ v členu 2 Odločbe 2002/871/ES so vsa premogovniška podjetja z izjemo podjetja Hunosa opredelila svoja podzemna dela in z njimi povezano infrastrukturo kot enotno „proizvodno enoto podzemnega rudarjenja“ in vsa svoja dela na površini in z njimi povezano infrastrukturo kot enotno „proizvodno enoto dnevnega kopa“.

Priglašene proizvodne enote s proizvodnjo v referenčnem letu (2001/2002) so:

Proizvodna enota

S: podzemno rudarjenje

CA: dnevni kop

Proizvodna zmogljivost v referenčnem letu

(etp: ekvivalent tone premoga)

Alto Bierzo, S.A.

S

104 405

Antracitasde Arlanza, S.L.

S

10 360

Antracitas de Gillon, S.A.

S

57 100

Antracitas la Granja, S.A.

S

51 550

CA

8 930

Antracitas de Tineo, S.A.

S

50 100

Campomanes Hermanos, S.A.

S

43 320

CARBONAR, S.A.

S

320 000

Carbones de Arlanza, S.A.

S

25 332

Carbones de Linares, S.L.

S

12 817

Carbones del Puerto. S.A.

S

3 400

Carbones el Tunel, S.L.

S

17 420

Carbones de Pedraforca, S.A.

S

75 110

Carbones San Isidro y María, S.L.

S

31 920

Compaňía General Minera de Teruel, S.A.

S

21 000

CA

71 000

Coto Minero del Narcea, S.A.

—

Monasterio

S

9 000

| — | Braňas |
| --- | --- |

—

Braňas

S

69 000

Coto Minero Jove, S.A.

S

82 334

E.N. Carbonifera del Sur, S.A.

| — | Pozo María |
| --- | --- |

—

Pozo María

S

18 210

| — | Peňarroya |
| --- | --- |

—

Peňarroya

CA

381 240

| — | Emma, Puerto llano |
| --- | --- |

—

Emma, Puerto llano

CA

464 040

ENDESA, S.A. (TERUEL)

| — | Andorra |
| --- | --- |

—

Andorra

S

55 070

| — | Andorra |
| --- | --- |

—

Andorra

CA

354 310

Gonzalez y Diez, S.A.

| — | Tineo |
| --- | --- |

—

Tineo

S

113 098

| — | Buseiro |
| --- | --- |

—

Buseiro

CA

16 605

Hijos de Baldomero Garcia, S.A.

S

60 340

Hullas de Coto Cortes, S.A.

S

282 120

CA

48 340

Huellera Vasco-Leonesa, S.A.

S

713 533

CA

320 882

INCOMISA, S.A.

S

9 370

La Carbonifera del Ebro, S.A.

S

38 426

MALABA, S.A.

S

26 310

Mina Adelina, S.A.

S

8 200

Mina Escobal, S.L.

S

3 079

Mina la Sierra, S.A.

S

5 560

Mina los Compadres, S.L.

S

5 610

Minas de Navaleo, S.L.

S

19 636

Minas de Valdeloso, S.L.

S

9 870

Minas del Principado, S.A.

S

16 903

MINEX, S.A.

S

59 520

Minera del Bajo Segre, S.A.

S

25 164

Minero Siderurgia de. Ponferrrada S.A.

S

643 000

CA

154 000

Munoz Solé Hermanos, S.A.

S

23 141

Promotora de Minas del Carbon

CA

50 580

S.A. Catalano-Aragonesa

S

324 550

CA

504 800

Union Minera del Norte, S.A. (UMINSA)

S

736 430

CA

86 850

Union Minera Ebro-Segre, S.A. (UMESA)

S

14 090

Viloria Hermanos, SA.

S

73 964

CA

29 844

Virgilio Riesco S.A.

S

24 680

Mina La Camocha

S

HUNOSA – Aller

S

314 000

HUNOSA – Figaredo

S

89 000

HUNOSA – San Nicolas

S

110 000

HUNOSA – Montsacro

S

107 000

HUNOSA – Carrio

S

105 000

HUNOSA – Sotón

S

86 000

HUNOSA – Maria Luisa

S

172 000

HUNOSA – Candil

S

94 000

HUNOSA – Pumarabule

S

73 000

Skupaj (Etp)

8 023 203

| (22) | Španske oblasti so z dopisom z dne 3. oktobra 2003 sporočile Komisiji, da se bodo proizvodne enote podzemnega rudarjenja Endesa, Encasur in Antracitas de Gillon S.A. v letu 2005 zaprle in da bo podjetje Promotora de Minas de Carbon S.A. (PMC) zaprlo svojo enoto dnevnega kopa. |
| --- | --- |

(22)

Španske oblasti so z dopisom z dne 3. oktobra 2003 sporočile Komisiji, da se bodo proizvodne enote podzemnega rudarjenja Endesa, Encasur in Antracitas de Gillon S.A. v letu 2005 zaprle in da bo podjetje Promotora de Minas de Carbon S.A. (PMC) zaprlo svojo enoto dnevnega kopa.

2.1   Zmanjševanje pomoči za tekoče poslovanje

| (23) | Za premogovniška podjetja je predlagano zmanjševanje pomoči za kritje primanjkljaja iz tekočega poslovanja 4 % letno za leta 2003, 2004 in 2005, razen za podjetje HUNOSA, za katerega bo povprečno letno zmanjšanje 5,75 %. |
| --- | --- |

(23)

Za premogovniška podjetja je predlagano zmanjševanje pomoči za kritje primanjkljaja iz tekočega poslovanja 4 % letno za leta 2003, 2004 in 2005, razen za podjetje HUNOSA, za katerega bo povprečno letno zmanjšanje 5,75 %.

2.2   Proizvodna zmogljivost

| (24) | V zvezi s proizvodno zmogljivostjo je španska vlada predlagala, da se dodeli pomoč za zmogljivost proizvodnje premoga v višini približno 12 milijonov ton za leto 2005. Leta 2002 je bilo proizvedeno za približno 13 400 000 ton. |
| --- | --- |

(24)

V zvezi s proizvodno zmogljivostjo je španska vlada predlagala, da se dodeli pomoč za zmogljivost proizvodnje premoga v višini približno 12 milijonov ton za leto 2005. Leta 2002 je bilo proizvedeno za približno 13 400 000 ton.

2.3   Proračun

| (25) | Priglašeni skupni zneski pomoči za tekoče poslovanje, tehničnih in socialnih stroškov so:








  (v EUR) |
| --- | --- |
| Leto | Pomoč za tekoče poslovanje (7) | Tehnični stroški (8) | Socialni stroški (9) |
| 2003 | 568 647 000 | 81 299 000 | 469 072 000 |
| 2004 | 539 854 000 | 82 987 000 | 490 112 000 |
| 2005 | 513 046 000 | 96 739 000 | 484 866 000 |

(25)

Priglašeni skupni zneski pomoči za tekoče poslovanje, tehničnih in socialnih stroškov so:

(v EUR)

Leto

Pomoč za tekoče poslovanje (7)

Tehnični stroški (8)

Socialni stroški (9)

2003

568 647 000

81 299 000

469 072 000

2004

539 854 000

82 987 000

490 112 000

2005

513 046 000

96 739 000

484 866 000

| (26) | V zvezi z letoma 2006 in 2007 so španske oblasti sporočile, da trenutno ni mogoče določiti posebnih ciljev za to obdobje. Španske oblasti predlagajo nadaljnje 4-odstotno zmanjševanje pomoči letno. Ko bo dogovorjen načrt za dostop do zalog premoga, bodo Komisiji sporočile podrobnosti o dodeljevanju pomoči in delitvi proizvodnje (v tonah). |
| --- | --- |

(26)

V zvezi z letoma 2006 in 2007 so španske oblasti sporočile, da trenutno ni mogoče določiti posebnih ciljev za to obdobje. Španske oblasti predlagajo nadaljnje 4-odstotno zmanjševanje pomoči letno. Ko bo dogovorjen načrt za dostop do zalog premoga, bodo Komisiji sporočile podrobnosti o dodeljevanju pomoči in delitvi proizvodnje (v tonah).

2.4   Načrt v zvezi s premogovniškim podjetjem Hunosa

| (27) | Španske oblasti so podrobneje priglasile načrt za Hunoso, premogovniško podjetje v javni lasti. Zmogljivost naj bi v obdobju 2002–2005 predvidoma padla z 1 800 000 ton v letu 2001 na 1 340 000 ton v letu 2005. Pomoč za kritje primanjkljaja iz tekočega poslovanja naj bi zmanjšali z 321 091 000 EUR v letu 2001 na 239 281 000 EUR v letu 2005. |
| --- | --- |

(27)

Španske oblasti so podrobneje priglasile načrt za Hunoso, premogovniško podjetje v javni lasti. Zmogljivost naj bi v obdobju 2002–2005 predvidoma padla z 1 800 000 ton v letu 2001 na 1 340 000 ton v letu 2005. Pomoč za kritje primanjkljaja iz tekočega poslovanja naj bi zmanjšali z 321 091 000 EUR v letu 2001 na 239 281 000 EUR v letu 2005.

| (28) | Osnovni cilji načrta za Hunoso za obdobje 2002–2005 so bili kot prvo prestrukturirati podjetje in zmanjšati izgube na tak način, da se pri ukrepih za zmanjševanje dejavnosti, potrebnih v skladu z nacionalnim rudarskim načrtom in zakonodajo Skupnosti, ustrezno upošteva gospodarski in socialni pomen Hunose na osrednjem asturijskem nahajališču premoga. Cilj je bil tudi položiti temelje za nadaljnji razvoj območja, na katerem se nahaja osrednje asturijsko nahajališče premoga, tako da se ustvarijo pogoji, potrebni za oblikovanje zaposlovanja, ki je alternativno zaposlovanju v premogovništvu. Nazadnje pa načrt vključuje zmanjšanje izgub iz tekočega poslovanja Hunose za več kot 30 % in zmanjšanje delovne sile za 33,6 % ter s tem povečanje produktivnosti za 21,4 %. |
| --- | --- |

(28)

Osnovni cilji načrta za Hunoso za obdobje 2002–2005 so bili kot prvo prestrukturirati podjetje in zmanjšati izgube na tak način, da se pri ukrepih za zmanjševanje dejavnosti, potrebnih v skladu z nacionalnim rudarskim načrtom in zakonodajo Skupnosti, ustrezno upošteva gospodarski in socialni pomen Hunose na osrednjem asturijskem nahajališču premoga. Cilj je bil tudi položiti temelje za nadaljnji razvoj območja, na katerem se nahaja osrednje asturijsko nahajališče premoga, tako da se ustvarijo pogoji, potrebni za oblikovanje zaposlovanja, ki je alternativno zaposlovanju v premogovništvu. Nazadnje pa načrt vključuje zmanjšanje izgub iz tekočega poslovanja Hunose za več kot 30 % in zmanjšanje delovne sile za 33,6 % ter s tem povečanje produktivnosti za 21,4 %.

| (29) | V načrtu za Hunoso je bil predviden niz ukrepov, namenjenih zagotovitvi znižanja ravni proizvodnje. Najprej sta se zaprli dve od devetih obstoječih proizvodnih enot. Poleg tega se je zaprla pralnica. Zaprtje teh treh delovišč predstavlja 25 % zmanjšanje proizvodne zmogljivosti. Nato so bili sprejeti ukrepi za dosego najboljše produktivnosti, pri čemer je poudarek na ukrepih, ki zadevajo izbor usedlin, stopnjo modernizacije in pralne postopke. Prizadevanja so bila usmerjena v rudnike z največjo produktivnostjo, najnižjimi skupnimi stroški in najboljšo kakovostjo. Del proizvodnje naj bi bil načeloma namenjen bližnji elektrarni in Hunosa naj bi letno zagotovila premog za 100 dni porabe. Kot tretje je zaradi načrtovanega zmanjševanja dejavnosti treba zmanjševati delovno silo podjetja. Nazadnje pa bo kot posledica sprejetih ukrepov proizvodnja med izvajanjem načrta padla za skupno 26,1 % s 1 800 000 ton leta 2001 na 1 340 000 ton v letu 2005. |
| --- | --- |

(29)

V načrtu za Hunoso je bil predviden niz ukrepov, namenjenih zagotovitvi znižanja ravni proizvodnje. Najprej sta se zaprli dve od devetih obstoječih proizvodnih enot. Poleg tega se je zaprla pralnica. Zaprtje teh treh delovišč predstavlja 25 % zmanjšanje proizvodne zmogljivosti. Nato so bili sprejeti ukrepi za dosego najboljše produktivnosti, pri čemer je poudarek na ukrepih, ki zadevajo izbor usedlin, stopnjo modernizacije in pralne postopke. Prizadevanja so bila usmerjena v rudnike z največjo produktivnostjo, najnižjimi skupnimi stroški in najboljšo kakovostjo. Del proizvodnje naj bi bil načeloma namenjen bližnji elektrarni in Hunosa naj bi letno zagotovila premog za 100 dni porabe. Kot tretje je zaradi načrtovanega zmanjševanja dejavnosti treba zmanjševati delovno silo podjetja. Nazadnje pa bo kot posledica sprejetih ukrepov proizvodnja med izvajanjem načrta padla za skupno 26,1 % s 1 800 000 ton leta 2001 na 1 340 000 ton v letu 2005.

| (30) | V načrtu za podjetje Hunosa je bila za obdobje 2002–2005 predvidena zaposlitev 550 novih delavcev. Španske oblasti so zagotovile, da bodo ti novi delavci, če se bo zaposlitev zdela potrebna, izbrani med delavci iz drugih rudnikov, ki so izgubili službo zaradi njihovega zaprtja, z dvema zelo omejenima izjemama, kar zadeva zaposlitev nekaterih tehničnih strokovnjakov in neposrednih potomcev delavcev, ki so izgubili življenje v nesreči pri delu. |
| --- | --- |

(30)

V načrtu za podjetje Hunosa je bila za obdobje 2002–2005 predvidena zaposlitev 550 novih delavcev. Španske oblasti so zagotovile, da bodo ti novi delavci, če se bo zaposlitev zdela potrebna, izbrani med delavci iz drugih rudnikov, ki so izgubili službo zaradi njihovega zaprtja, z dvema zelo omejenima izjemama, kar zadeva zaposlitev nekaterih tehničnih strokovnjakov in neposrednih potomcev delavcev, ki so izgubili življenje v nesreči pri delu.

| (31) | Španske oblasti so sporočile, da so stroški na etp proizvodnih enot podjetja Hunosa, za katere predlagajo, da ostanejo odprte med obdobjem prestrukturiranja, naslednji:








  Proizvodna enota | Povprečni stroški (EUR/etp) | Zmanjšanje (v %) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 2005 |
| Aller | 271 | 237 | 12,5 |
| San Nicolás | 429 | 317 | 2,1 |
| Montsacro | 342 | 251 | 26,6 |
| Carrio | 261 | 223 | 14,5 |
| Sotón | 376 | 304 | 19,1 |
| Mo Luisa | 371 | 331 | 10,8 |
| Candil | 411 | 340 | 17,3 |
| Povprečno | 344 | 278 | 19,2 |

(31)

Španske oblasti so sporočile, da so stroški na etp proizvodnih enot podjetja Hunosa, za katere predlagajo, da ostanejo odprte med obdobjem prestrukturiranja, naslednji:

Proizvodna enota

Povprečni stroški (EUR/etp)

Zmanjšanje (v %)

2001

2005

Aller

271

237

12,5

San Nicolás

429

317

2,1

Montsacro

342

251

26,6

Carrio

261

223

14,5

Sotón

376

304

19,1

Mo Luisa

371

331

10,8

Candil

411

340

17,3

Povprečno

344

278

19,2

| (32) | Španske oblasti so menile, da to zmanjšanje proizvodnih stroškov za približno 20 % v obdobju 2002–2005 predstavlja možnosti zmanjšanja proizvodnih stroškov Hunose in da se ta trend lahko v prihodnje še okrepi. Po navedbah španskih oblasti to zmanjšanje proizvodnih stroškov pomeni zmanjšanje pomoči za podjetje za 25 % in tudi ta trend se lahko v prihodnje še okrepi. |
| --- | --- |

(32)

Španske oblasti so menile, da to zmanjšanje proizvodnih stroškov za približno 20 % v obdobju 2002–2005 predstavlja možnosti zmanjšanja proizvodnih stroškov Hunose in da se ta trend lahko v prihodnje še okrepi. Po navedbah španskih oblasti to zmanjšanje proizvodnih stroškov pomeni zmanjšanje pomoči za podjetje za 25 % in tudi ta trend se lahko v prihodnje še okrepi.

| (33) | V skladu s cilji, določenimi v načrtu, je predlagana sprožitev niza ukrepov za spodbujanje oblikovanja gospodarske strukture, ki zagotavlja alternativo premogovništvu na geografskem območju, na katerem obratuje Hunosa. Španske oblasti in sindikati so se zato zavezali k spodbujanju oblikovanja 650 delovnih mest v obdobju 2002–2005 na osrednjem asturijskem nahajališču premoga s pomočjo različnih ukrepov v okviru tega načrta. |
| --- | --- |

(33)

V skladu s cilji, določenimi v načrtu, je predlagana sprožitev niza ukrepov za spodbujanje oblikovanja gospodarske strukture, ki zagotavlja alternativo premogovništvu na geografskem območju, na katerem obratuje Hunosa. Španske oblasti in sindikati so se zato zavezali k spodbujanju oblikovanja 650 delovnih mest v obdobju 2002–2005 na osrednjem asturijskem nahajališču premoga s pomočjo različnih ukrepov v okviru tega načrta.

| (34) | V zvezi s pomočjo za kritje izrednih stroškov procesa prestrukturiranja in obveznosti iz preteklosti, ki spremljajo uporabo tehničnih ukrepov glede koncentracije in izbora usedlin ter ustreznih prilagoditev zmogljivosti, so španske oblasti pojasnile, da so potrebni socialni ukrepi, zlasti za financiranje programa za predčasno upokojitev. Pomoč za kritje teh ukrepov in drugih predlaganih ukrepov se bo postopoma manjšala. |
| --- | --- |

(34)

V zvezi s pomočjo za kritje izrednih stroškov procesa prestrukturiranja in obveznosti iz preteklosti, ki spremljajo uporabo tehničnih ukrepov glede koncentracije in izbora usedlin ter ustreznih prilagoditev zmogljivosti, so španske oblasti pojasnile, da so potrebni socialni ukrepi, zlasti za financiranje programa za predčasno upokojitev. Pomoč za kritje teh ukrepov in drugih predlaganih ukrepov se bo postopoma manjšala.

| (35) | Naslednja razpredelnica prikazuje zmanjševanje delovne sile in skupne zneske pomoči, ki naj bi se dodelili po načrtu za Hunoso, kot je predlagano v načrtu za prestrukturiranje.








  Leto | Delovna sila ob koncu leta | Pomoč za zmanjševanje dejavnosti (10)


  (v EUR) | Pomoč za kritje izrednih stroškov (11)


  (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 4 902 | 271 593 000 | 302 557 000 |
| 2004 | 4 437 | 254 682 000 | 298 983 000 |
| 2005 | 4 079 | 239 281 000 | 286 203 000 |

(35)

Naslednja razpredelnica prikazuje zmanjševanje delovne sile in skupne zneske pomoči, ki naj bi se dodelili po načrtu za Hunoso, kot je predlagano v načrtu za prestrukturiranje.

Leto

Delovna sila ob koncu leta

Pomoč za zmanjševanje dejavnosti (10)

(v EUR)

Pomoč za kritje izrednih stroškov (11)

(v EUR)

2003

4 902

271 593 000

302 557 000

2004

4 437

254 682 000

298 983 000

2005

4 079

239 281 000

286 203 000

| (36) | Španske oblasti so z dopisom z dne 22. aprila 2003 sporočile Komisiji, da je bilo v načrtu za Hunoso poleg drugih ciljev kot previdnostni ukrep predvideno ohranjanje najmanjše količine proizvodnje premoga, ki zagotavlja dostop do zalog. |
| --- | --- |

(36)

Španske oblasti so z dopisom z dne 22. aprila 2003 sporočile Komisiji, da je bilo v načrtu za Hunoso poleg drugih ciljev kot previdnostni ukrep predvideno ohranjanje najmanjše količine proizvodnje premoga, ki zagotavlja dostop do zalog.

| (37) | Španske oblasti so v istem dopisu pojasnile, da naj bi bila najmanjša proizvodnja Hunose za leto 2005 1 340 000 ton, s katero bi se zagotovilo, da lahko to podjetje skrbi za 30-odstotno porabo (100 dni) elektrarn v bližini rudnikov Hunosa. Španske oblasti predlagajo uporabo istega merila po letu 2005. Španske oblasti so bile mnenja, da je vzdrževanje strateške proizvodnje v bližini elektrarn prednostni cilj načrta za dostop do zalog. |
| --- | --- |

(37)

Španske oblasti so v istem dopisu pojasnile, da naj bi bila najmanjša proizvodnja Hunose za leto 2005 1 340 000 ton, s katero bi se zagotovilo, da lahko to podjetje skrbi za 30-odstotno porabo (100 dni) elektrarn v bližini rudnikov Hunosa. Španske oblasti predlagajo uporabo istega merila po letu 2005. Španske oblasti so bile mnenja, da je vzdrževanje strateške proizvodnje v bližini elektrarn prednostni cilj načrta za dostop do zalog.

2.5   Trajanje programa

| (38) | Pomoč bo na voljo v obdobju 2003–2005. |
| --- | --- |

(38)

Pomoč bo na voljo v obdobju 2003–2005.

2.6   Oblika pomoči

| (39) | Pomoč bo zagotovljena v obliki nepovratnih sredstev. |
| --- | --- |

(39)

Pomoč bo zagotovljena v obliki nepovratnih sredstev.

2.7   Upravičenci

| (40) | Proizvodne enote španskih premogovniških podjetij, navedene v uvodni izjavi 21. |
| --- | --- |

(40)

Proizvodne enote španskih premogovniških podjetij, navedene v uvodni izjavi 21.

2.8   Pravna podlaga

| (41) | Odredba ministra ECO/2731/2003, Odredba ministra ECO/768/2003, Odredba ministra ECO/180/2004 in Odredba ministra ITC/626/2005. |
| --- | --- |

(41)

Odredba ministra ECO/2731/2003, Odredba ministra ECO/768/2003, Odredba ministra ECO/180/2004 in Odredba ministra ITC/626/2005.

2.9   Energetske in okoljske razmere v Španiji

| (42) | Glede na napovedi za proizvodnjo elektrike, ki jih je Španija pripravila za obdobje 2000–2011, se bo delež premoga pri proizvodnji elektrike zmanjšal s 35,9 % v letu 2000 na 15 % v letu 2011. Delež elektrike, proizvedene iz zemeljskega plina, se bo v istem obdobju povečal z 9,7 % na 33,1 %. Delež obnovljivih virov energije pri proizvodnji elektrike se bo povečal s 16,9 % v letu 2000 na 28,4 % v letu 2011. Proizvodnji električne energije gre pripisati zgolj 28 % vseh emisij CO2. Španiji se ne zdi logično povezovanje pomoči za proizvodnjo domačega premoga in emisij CO2. Namesto tega bi morala obstajati povezava med proizvodnjo električne energije in emisijami. Elektrarne bodo obratovale dokler bo to tehnično in ekonomsko izvedljivo, ne glede na dejstvo, ali je porabljen premog proizveden doma ali uvožen. |
| --- | --- |

(42)

Glede na napovedi za proizvodnjo elektrike, ki jih je Španija pripravila za obdobje 2000–2011, se bo delež premoga pri proizvodnji elektrike zmanjšal s 35,9 % v letu 2000 na 15 % v letu 2011. Delež elektrike, proizvedene iz zemeljskega plina, se bo v istem obdobju povečal z 9,7 % na 33,1 %. Delež obnovljivih virov energije pri proizvodnji elektrike se bo povečal s 16,9 % v letu 2000 na 28,4 % v letu 2011. Proizvodnji električne energije gre pripisati zgolj 28 % vseh emisij CO2. Španiji se ne zdi logično povezovanje pomoči za proizvodnjo domačega premoga in emisij CO2. Namesto tega bi morala obstajati povezava med proizvodnjo električne energije in emisijami. Elektrarne bodo obratovale dokler bo to tehnično in ekonomsko izvedljivo, ne glede na dejstvo, ali je porabljen premog proizveden doma ali uvožen.

2.10   Vzroki za začetek postopka

| (43) | Komisija je 30. marca 2004 začela formalni postopek preiskave. Komisija je izrazila dvom, ali je priglašen načrt v skladu s pogoji in merili, določenimi v Uredbi (ES) št. 1407/2002, in ali ustreza ciljem te uredbe. Komisija je bila mnenja, da načrt ni dovolj podroben. Zato je v dopisu z dne 30. marca 2004 španske oblasti pozvala, da:






  (a) | predložijo skupni obseg ocenjene proizvodnje premoga na premogovno leto in ocenjeni znesek pomoči za zmanjševanje dejavnosti na premogovno leto, kot zahteva člen 9(4) Uredbe (ES) št. 1407/2002; |
| --- | --- | --- |

(43)

Komisija je 30. marca 2004 začela formalni postopek preiskave. Komisija je izrazila dvom, ali je priglašen načrt v skladu s pogoji in merili, določenimi v Uredbi (ES) št. 1407/2002, in ali ustreza ciljem te uredbe. Komisija je bila mnenja, da načrt ni dovolj podroben. Zato je v dopisu z dne 30. marca 2004 španske oblasti pozvala, da:

(a)

predložijo skupni obseg ocenjene proizvodnje premoga na premogovno leto in ocenjeni znesek pomoči za zmanjševanje dejavnosti na premogovno leto, kot zahteva člen 9(4) Uredbe (ES) št. 1407/2002;

| (b) | pojasnijo, katera merila za izbor morajo izpolnjevati proizvodne enote, da se jih vključi v načrt za dostop do zalog premoga, ter predložijo skupni obseg ocenjene proizvodnje premoga na premogovno leto in ocenjen znesek pomoči za dostop do zalog premoga, kot zahteva člen 9(6) Uredbe (ES) št. 1407/2002; |
| --- | --- |

(b)

pojasnijo, katera merila za izbor morajo izpolnjevati proizvodne enote, da se jih vključi v načrt za dostop do zalog premoga, ter predložijo skupni obseg ocenjene proizvodnje premoga na premogovno leto in ocenjen znesek pomoči za dostop do zalog premoga, kot zahteva člen 9(6) Uredbe (ES) št. 1407/2002;

| (c) | pojasnijo, ali mora pomoč za zmanjševanje dejavnosti na premogovno leto, kot zahteva člen 9(4) Uredbe (ES) št. 1407/2002, predstavljati najnižji znesek pomoči, ki jo je Španija nameravala dodeliti podjetjem/proizvodnim enotam, naštetim v uvodni izjavi 18 Odločbe Komisije 2002/826/ESPJ o finančnih ukrepih s strani Španije v zvezi s sektorjem premogovništva leta 2001 in v obdobju od 1. januarja 2002 do 23. julija 2002 (12); |
| --- | --- |

(c)

pojasnijo, ali mora pomoč za zmanjševanje dejavnosti na premogovno leto, kot zahteva člen 9(4) Uredbe (ES) št. 1407/2002, predstavljati najnižji znesek pomoči, ki jo je Španija nameravala dodeliti podjetjem/proizvodnim enotam, naštetim v uvodni izjavi 18 Odločbe Komisije 2002/826/ESPJ o finančnih ukrepih s strani Španije v zvezi s sektorjem premogovništva leta 2001 in v obdobju od 1. januarja 2002 do 23. julija 2002 (12);

| (d) | predložijo vse razpoložljive informacije o uporabi meril za postopno zmanjševanje pomoči; odgovorijo na vprašanja, ali je treba upoštevati dejavnike konkurenčnosti, kot je razvoj proizvodnih stroškov, in ali se bo vključitev proizvodne enote v načrt za zaprtje štela kot dejavnik za večje zmanjšanje pomoči; |
| --- | --- |

(d)

predložijo vse razpoložljive informacije o uporabi meril za postopno zmanjševanje pomoči; odgovorijo na vprašanja, ali je treba upoštevati dejavnike konkurenčnosti, kot je razvoj proizvodnih stroškov, in ali se bo vključitev proizvodne enote v načrt za zaprtje štela kot dejavnik za večje zmanjšanje pomoči;

| (e) | pojasnijo, ali se bodo proizvodne enote s skupno zmogljivostjo 1 660 000 ton zaprle do 31. decembra 2005; |
| --- | --- |

(e)

pojasnijo, ali se bodo proizvodne enote s skupno zmogljivostjo 1 660 000 ton zaprle do 31. decembra 2005;

| (f) | pojasnijo, ali so proizvodne enote Antracitas de Gillon, Endesa (podzemno rudarjenje) in Encasur (podzemno rudarjenje) v letu 2003 prejele pomoč za tekoče poslovanje; poročajo, ali pomoč, ki so jo te proizvodne enote prejele med letoma 1998 in 2002 za kritje izrednih stroškov v skladu s členom 5 Odločbe št. 3632/93/ESPJ, ne presega takih stroškov; pojasnijo, ali bo Španija v primeru, da pomoči presegajo stroške, povrnila razliko; |
| --- | --- |

(f)

pojasnijo, ali so proizvodne enote Antracitas de Gillon, Endesa (podzemno rudarjenje) in Encasur (podzemno rudarjenje) v letu 2003 prejele pomoč za tekoče poslovanje; poročajo, ali pomoč, ki so jo te proizvodne enote prejele med letoma 1998 in 2002 za kritje izrednih stroškov v skladu s členom 5 Odločbe št. 3632/93/ESPJ, ne presega takih stroškov; pojasnijo, ali bo Španija v primeru, da pomoči presegajo stroške, povrnila razliko;

| (g) | predložijo skupni znesek pomoči za podjetje Hunosa za leta 2003, 2004 in 2005 ob upoštevanju znižanj proizvodnih stroškov, ki jih je priglasilo podjetje; |
| --- | --- |

(g)

predložijo skupni znesek pomoči za podjetje Hunosa za leta 2003, 2004 in 2005 ob upoštevanju znižanj proizvodnih stroškov, ki jih je priglasilo podjetje;

| (h) | pojasnijo največje število delovnih mest v podjetju Hunosa, potrebno za delavce s posebnimi tehničnimi izkušnjami; |
| --- | --- |

(h)

pojasnijo največje število delovnih mest v podjetju Hunosa, potrebno za delavce s posebnimi tehničnimi izkušnjami;

| (i) | natančno razložijo spremembe Odredbe ministra ECO/2771/2003, da bi zagotovile pravilno uporabo člena 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002, ter potrdijo, da bodo upravičene samo proizvodne enote, priglašene pod pogoji Odločbe 2002/871/ES. |
| --- | --- |

(i)

natančno razložijo spremembe Odredbe ministra ECO/2771/2003, da bi zagotovile pravilno uporabo člena 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002, ter potrdijo, da bodo upravičene samo proizvodne enote, priglašene pod pogoji Odločbe 2002/871/ES.

3.   PRIPOMBE ŠPANIJE

| (44) | Pripombe, ki so jih španske oblasti poslale potem, ko je Komisija začela postopek, so naslednje: Tretje osebe niso predložile pripomb. |
| --- | --- |

(44)

Pripombe, ki so jih španske oblasti poslale potem, ko je Komisija začela postopek, so naslednje: Tretje osebe niso predložile pripomb.

3.1   Pomoč za zmanjševanje dejavnosti (člen 4 Uredbe (ES) št. 1407/2002) in pomoč za dostop do zalog premoga (člen 5(3) prej omenjene uredbe)

| (45) | Španske oblasti so predložile poročila o pomoči, izplačani v letih 2003 in 2004, ter o predvidenih izplačilih za leto 2005, ki razvrščajo pomoč glede na to, ali je bila dodeljena v skladu s členoma 4 in 5 Uredbe (ES) št. 1407/2002. Pomoč, ki se je ali naj bi se dodelila podjetju Hunosa, je razvrščena glede na to, ali je financirana iz splošnega državnega proračuna ali s strani SEPI (13). |
| --- | --- |

(45)

Španske oblasti so predložile poročila o pomoči, izplačani v letih 2003 in 2004, ter o predvidenih izplačilih za leto 2005, ki razvrščajo pomoč glede na to, ali je bila dodeljena v skladu s členoma 4 in 5 Uredbe (ES) št. 1407/2002. Pomoč, ki se je ali naj bi se dodelila podjetju Hunosa, je razvrščena glede na to, ali je financirana iz splošnega državnega proračuna ali s strani SEPI (13).

3.1.1   Proizvodnja v obdobju 2003–2005

| (46) | Trend proizvodnje kot posledica zapiranja proizvodnih zmogljivosti, h kateremu se je zavezalo premogovništvo, je sledeč:










  (Enota: kilotone) |
| --- | --- |
| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Proizvodnja | 13 993 | 13 372 | 12 576 | 12 400 | 12 000 |

(46)

Trend proizvodnje kot posledica zapiranja proizvodnih zmogljivosti, h kateremu se je zavezalo premogovništvo, je sledeč:

(Enota: kilotone)

2001

2002

2003

2004

2005

Proizvodnja

13 993

13 372

12 576

12 400

12 000

3.1.2   Merila

| (47) | Španske oblasti so predložile merila, ki se uporabljajo pri razvrščanju proizvodnih enot kot upravičencev do pomoči po členu 4 ali členu 5(3) Uredbe (ES) št. 1407/2002. Kot glavno merilo so bili določeni stroški proizvodnje na ekvivalent tone premoga (v nadaljnjem besedilu: etp), opredeljeni pa sta bili še dve dodatni merili:






  (a) | obstoj trga, tj. znotraj območja s polmerom 100 km mora biti delujoča elektrarna; |
| --- | --- | --- |

(47)

Španske oblasti so predložile merila, ki se uporabljajo pri razvrščanju proizvodnih enot kot upravičencev do pomoči po členu 4 ali členu 5(3) Uredbe (ES) št. 1407/2002. Kot glavno merilo so bili določeni stroški proizvodnje na ekvivalent tone premoga (v nadaljnjem besedilu: etp), opredeljeni pa sta bili še dve dodatni merili:

(a)

obstoj trga, tj. znotraj območja s polmerom 100 km mora biti delujoča elektrarna;

| (b) | plačilna sposobnost podjetja, ki ima v lasti proizvodno enoto; v tej zvezi mora obstajati najnižje razmerje med lastnimi sredstvi in obveznostmi podjetja. |
| --- | --- |

(b)

plačilna sposobnost podjetja, ki ima v lasti proizvodno enoto; v tej zvezi mora obstajati najnižje razmerje med lastnimi sredstvi in obveznostmi podjetja.

| (48) | Kot slednje pa je treba upoštevati socialne in regionalne pogoje na območju, na katerem se nahaja proizvodna enota. Španska vlada meni, da se teh socialnih in regionalnih meril ne sme zapostavljati. Vendar je pripravljena proučiti vse pogoje, ki bi jih predlagala Komisija. |
| --- | --- |

(48)

Kot slednje pa je treba upoštevati socialne in regionalne pogoje na območju, na katerem se nahaja proizvodna enota. Španska vlada meni, da se teh socialnih in regionalnih meril ne sme zapostavljati. Vendar je pripravljena proučiti vse pogoje, ki bi jih predlagala Komisija.

| (49) | Opredelitev „proizvodna enota“ se je preverila pri tistih podjetjih, ki imajo največjo proizvodno zmogljivost in imajo zato lahko več kot eno proizvodno enoto. Do sedaj, razen v primeru podjetja Hunosa, je bila analiza pomoči opravljena na ravni podjetja in podzemna premogovna dela so se računala skupaj z deli na površini. |
| --- | --- |

(49)

Opredelitev „proizvodna enota“ se je preverila pri tistih podjetjih, ki imajo največjo proizvodno zmogljivost in imajo zato lahko več kot eno proizvodno enoto. Do sedaj, razen v primeru podjetja Hunosa, je bila analiza pomoči opravljena na ravni podjetja in podzemna premogovna dela so se računala skupaj z deli na površini.

3.1.3   Pomoč za zmanjševanje dejavnosti

| (50) | Španske oblasti so pojasnile, da so, kot je lahko razvidno iz poročila, vsa podjetja, ki so bila leta 2002 razvrščena kot prejemniki pomoči po členu 4 Odločbe št. 3632/93/ESPJ, trenutno razvrščena kot podjetja, ki prejemajo pomoč po členu 4 Uredbe (ES) št. 1407/2002. |
| --- | --- |

(50)

Španske oblasti so pojasnile, da so, kot je lahko razvidno iz poročila, vsa podjetja, ki so bila leta 2002 razvrščena kot prejemniki pomoči po členu 4 Odločbe št. 3632/93/ESPJ, trenutno razvrščena kot podjetja, ki prejemajo pomoč po členu 4 Uredbe (ES) št. 1407/2002.

3.1.4   Zmanjševanje pomoči

| (51) | Španske oblasti so pojasnile, da mora biti zmanjševanje pomoči do konca leta 2005 globalno, in sicer 4 % letno. |
| --- | --- |

(51)

Španske oblasti so pojasnile, da mora biti zmanjševanje pomoči do konca leta 2005 globalno, in sicer 4 % letno.

3.2   Pomoč za kritje izrednih stroškov

| (52) | Španske oblasti so obvestile Komisijo, da je bila Odredba ECO/2731/2003 spremenjena, da bi se uskladila z zahtevami člena 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002. Odredba se bo uporabljala zgolj za proizvodne enote, ki se dejansko zaprejo pred 31. decembrom 2005, ne bo pa se uporabljala za programe za zaprtje, ki se iztečejo po tem datumu. Poleg tega je nadomestilo 13 EUR na 1 000 termalnih enot za premogovne pogodbe, razveljavljene kot posledica zaprtja proizvodne enote, ki je dobavljala gorivo, določeno kot največja pomoč za zagotavljanje finančne podpore vrstam stroškov, navedenim v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1407/2002. Povrnjeni bodo zgolj ustrezno utemeljeni dejanski stroški zaprtja. |
| --- | --- |

(52)

Španske oblasti so obvestile Komisijo, da je bila Odredba ECO/2731/2003 spremenjena, da bi se uskladila z zahtevami člena 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002. Odredba se bo uporabljala zgolj za proizvodne enote, ki se dejansko zaprejo pred 31. decembrom 2005, ne bo pa se uporabljala za programe za zaprtje, ki se iztečejo po tem datumu. Poleg tega je nadomestilo 13 EUR na 1 000 termalnih enot za premogovne pogodbe, razveljavljene kot posledica zaprtja proizvodne enote, ki je dobavljala gorivo, določeno kot največja pomoč za zagotavljanje finančne podpore vrstam stroškov, navedenim v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1407/2002. Povrnjeni bodo zgolj ustrezno utemeljeni dejanski stroški zaprtja.

3.3   Prejšnje odločbe Komisije

3.3.1   Zaprtja do 31. decembra 2005

| (53) | Španska vlada bo ravnala v skladu z uvodno izjavo 18 Odločbe 2002/826/ESPJ z dokončnim zaprtjem proizvodne zmogljivosti 1 660 000 ton v podjetjih, omenjenih v omenjenem odstavku pred 31. decembrom 2005. Nekatera od teh podjetij so proizvodne zmogljivosti začela zmanjševati že leta 2002. |
| --- | --- |

(53)

Španska vlada bo ravnala v skladu z uvodno izjavo 18 Odločbe 2002/826/ESPJ z dokončnim zaprtjem proizvodne zmogljivosti 1 660 000 ton v podjetjih, omenjenih v omenjenem odstavku pred 31. decembrom 2005. Nekatera od teh podjetij so proizvodne zmogljivosti začela zmanjševati že leta 2002.

3.3.2   Proizvodne enote, ki so prejele pomoč za kritje izrednih stroškov zaprtja

| (54) | Kot je navedeno v poročilih o pomoči za leta 2003, 2004 in 2005, je pomoč, dodeljena leta 2003 proizvodnim enotam Antracitas de Gillón, Encasur, Endesa in PMC (pred zaprtjem leta 2004) in načrtovana za leti 2004 in 2005, pomoč za zmanjševanje dejavnosti. Pomoč, dodeljena med letoma 1998 in 2002 za zagotavljanje finančne podpore za izredne stroške zaprtja podjetjema Endesa in Encasur, je bila takrat utemeljena kot pomoč za kritje razlik med plačili za splošno predčasno upokojitev in 100 %, ki sta jih plačali navedeni podjetji. Španske oblasti so zagotovile dopise o zavezi, ki potrjujejo zaprtje proizvodnih enot do konca leta 2005, h kateremu so se zavezala podjetja. |
| --- | --- |

(54)

Kot je navedeno v poročilih o pomoči za leta 2003, 2004 in 2005, je pomoč, dodeljena leta 2003 proizvodnim enotam Antracitas de Gillón, Encasur, Endesa in PMC (pred zaprtjem leta 2004) in načrtovana za leti 2004 in 2005, pomoč za zmanjševanje dejavnosti. Pomoč, dodeljena med letoma 1998 in 2002 za zagotavljanje finančne podpore za izredne stroške zaprtja podjetjema Endesa in Encasur, je bila takrat utemeljena kot pomoč za kritje razlik med plačili za splošno predčasno upokojitev in 100 %, ki sta jih plačali navedeni podjetji. Španske oblasti so zagotovile dopise o zavezi, ki potrjujejo zaprtje proizvodnih enot do konca leta 2005, h kateremu so se zavezala podjetja.

3.4   Načrt za Hunoso

3.4.1   Ugotovitve glede prizadevanj podjetja HUNOSA za prestrukturiranje

| (55) | Španske oblasti so zagotovile podrobne podatke o visoki stopnji prestrukturiranja, izvedenega v zadnjih letih, ter stopnji skladnosti z načrtom za obdobje 2002–2005. Načrt vključuje zaprtje dveh proizvodnih enot, česar posledica je zmanjšanje zmogljivosti pridobivanja za 700 000 ton. |
| --- | --- |

(55)

Španske oblasti so zagotovile podrobne podatke o visoki stopnji prestrukturiranja, izvedenega v zadnjih letih, ter stopnji skladnosti z načrtom za obdobje 2002–2005. Načrt vključuje zaprtje dveh proizvodnih enot, česar posledica je zmanjšanje zmogljivosti pridobivanja za 700 000 ton.

3.4.2   Pomoč, dodeljena podjetju HUNOSA v obdobju 2003–2005

| (56) | Španske oblasti so pojasnile, da bo obseg pomoči za prestrukturiranje ostal strogo v mejah stroškov, ki izhajajo iz zunanjega izvajanja družbenih obveznosti, in zagotovile ustrezna pojasnila. |
| --- | --- |

(56)

Španske oblasti so pojasnile, da bo obseg pomoči za prestrukturiranje ostal strogo v mejah stroškov, ki izhajajo iz zunanjega izvajanja družbenih obveznosti, in zagotovile ustrezna pojasnila.

| (57) | Očitno nasprotje med znatnim prizadevanjem za zmanjšanje stroškov in manj znatnim zmanjšanjem proizvodne pomoči izhaja predvsem iz sprememb v prihodkih kot posledica mednarodnih cen za uvožen premog in menjalnega tečaja ameriški dolar/euro. Španske oblasti so zagotovile podrobne informacije v zvezi z izračuni prihodkov in pojasnile, zakaj so prihodki v splošnem nižji kot mednarodna cena uvoženega premoga. |
| --- | --- |

(57)

Očitno nasprotje med znatnim prizadevanjem za zmanjšanje stroškov in manj znatnim zmanjšanjem proizvodne pomoči izhaja predvsem iz sprememb v prihodkih kot posledica mednarodnih cen za uvožen premog in menjalnega tečaja ameriški dolar/euro. Španske oblasti so zagotovile podrobne informacije v zvezi z izračuni prihodkov in pojasnile, zakaj so prihodki v splošnem nižji kot mednarodna cena uvoženega premoga.

| (58) | V zvezi s pomočjo za kritje izrednih stroškov, ki izhajajo iz procesa prestrukturiranja, so španske oblasti prav tako zagotovile podrobna pojasnila. |
| --- | --- |

(58)

V zvezi s pomočjo za kritje izrednih stroškov, ki izhajajo iz procesa prestrukturiranja, so španske oblasti prav tako zagotovile podrobna pojasnila.

3.4.3   Informacije o zaposlovanju strokovnega tehničnega osebja

| (59) | Španske oblasti so poudarile, da je zaposlovanje osebja v vseh primerih v skladu s potrebo po zasedbi pomembnih delovnih mest, zlasti iz varnostnih razlogov. Vendar je treba opozoriti, da zaenkrat v prvih dveh letih izvajanja načrta ni prišlo do novih zaposlitev. Španske oblasti so vseeno kot previdnostni ukrep predlagale ocenjeno število takšnih zaposlitev, in sicer največ 100 uslužbencev. |
| --- | --- |

(59)

Španske oblasti so poudarile, da je zaposlovanje osebja v vseh primerih v skladu s potrebo po zasedbi pomembnih delovnih mest, zlasti iz varnostnih razlogov. Vendar je treba opozoriti, da zaenkrat v prvih dveh letih izvajanja načrta ni prišlo do novih zaposlitev. Španske oblasti so vseeno kot previdnostni ukrep predlagale ocenjeno število takšnih zaposlitev, in sicer največ 100 uslužbencev.

4.   OCENA POMOČI

4.1   Uporaba člena 87(1) Pogodbe

| (60) | Za ugotovitev, ali ukrepi programa pomenijo pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, je treba ugotoviti, ali pomoč dodeljuje država članica ali gre za pomoč iz državnih sredstev, ali ukrepi dajejo prednost določenim podjetjem, ali izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco in ali lahko vplivajo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(60)

Za ugotovitev, ali ukrepi programa pomenijo pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, je treba ugotoviti, ali pomoč dodeljuje država članica ali gre za pomoč iz državnih sredstev, ali ukrepi dajejo prednost določenim podjetjem, ali izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco in ali lahko vplivajo na trgovino med državami članicami.

| (61) | Prvi pogoj člena 87 se nanaša na pomoč, ki jo dodeljujejo države, ali pomoč iz državnih sredstev. V zadevnem primeru obstoj državnih sredstev potrjuje dejstvo, da je ukrep učinkovito financiran iz javnega proračuna države, v manjši meri pa ga financira SEPI, podjetje v javni lasti pod izključnim nadzorom države. |
| --- | --- |

(61)

Prvi pogoj člena 87 se nanaša na pomoč, ki jo dodeljujejo države, ali pomoč iz državnih sredstev. V zadevnem primeru obstoj državnih sredstev potrjuje dejstvo, da je ukrep učinkovito financiran iz javnega proračuna države, v manjši meri pa ga financira SEPI, podjetje v javni lasti pod izključnim nadzorom države.

| (62) | Drugi pogoj člena 87(1) se nanaša na možnost, da ukrep daje prednost posebnim upravičencem. Kot prvo je treba ugotoviti, ali imajo upravičena podjetja gospodarsko korist, kot drugo pa, ali je ta korist zagotovljena posebnemu tipu podjetja. Pomoč nedvomno zagotavlja gospodarske koristi premogovniškim podjetjem, saj gre za neposredno subvencioniranje, ki krije tekoče izdatke, ki bi jih morala ta podjetja sicer kriti sama. Te izdatke sestavljajo razlika med proizvodnimi stroški ter predvidenimi prihodki in stroški, ki izhajajo iz prestrukturiranja, premogovniška podjetja pa imajo koristi v tem, da za te stroške prejemajo delna nadomestila. Poleg tega so zadevni ukrepi usmerjeni izključno v premogovniška podjetja v Španiji. Torej dajejo prednost nekaterim podjetjem pred njihovimi konkurenti, tj. so selektivni. |
| --- | --- |

(62)

Drugi pogoj člena 87(1) se nanaša na možnost, da ukrep daje prednost posebnim upravičencem. Kot prvo je treba ugotoviti, ali imajo upravičena podjetja gospodarsko korist, kot drugo pa, ali je ta korist zagotovljena posebnemu tipu podjetja. Pomoč nedvomno zagotavlja gospodarske koristi premogovniškim podjetjem, saj gre za neposredno subvencioniranje, ki krije tekoče izdatke, ki bi jih morala ta podjetja sicer kriti sama. Te izdatke sestavljajo razlika med proizvodnimi stroški ter predvidenimi prihodki in stroški, ki izhajajo iz prestrukturiranja, premogovniška podjetja pa imajo koristi v tem, da za te stroške prejemajo delna nadomestila. Poleg tega so zadevni ukrepi usmerjeni izključno v premogovniška podjetja v Španiji. Torej dajejo prednost nekaterim podjetjem pred njihovimi konkurenti, tj. so selektivni.

| (63) | V skladu s tretjim in četrtim pogojem člena 87(1) pomoč ne sme izkrivljati ali predstavljati grožnje za izkrivljanje konkurence ali vplivati ali predstavljati možnosti za vpliv na trgovino med državami članicami. V zadevnem primeru ukrepi predstavljajo grožnjo za izkrivljanje konkurence, saj krepijo finančni položaj in obseg dejavnosti upravičenih podjetij v primerjavi z neupravičenimi konkurenti. Čeprav je trgovina s premogom znotraj Skupnosti zelo omejena in zadevna podjetja ne izvažajo, imajo podjetja, ustanovljena v drugih državah članicah, manj možnosti za izvoz svojih proizvodov na španski trg. |
| --- | --- |

(63)

V skladu s tretjim in četrtim pogojem člena 87(1) pomoč ne sme izkrivljati ali predstavljati grožnje za izkrivljanje konkurence ali vplivati ali predstavljati možnosti za vpliv na trgovino med državami članicami. V zadevnem primeru ukrepi predstavljajo grožnjo za izkrivljanje konkurence, saj krepijo finančni položaj in obseg dejavnosti upravičenih podjetij v primerjavi z neupravičenimi konkurenti. Čeprav je trgovina s premogom znotraj Skupnosti zelo omejena in zadevna podjetja ne izvažajo, imajo podjetja, ustanovljena v drugih državah članicah, manj možnosti za izvoz svojih proizvodov na španski trg.

| (64) | Iz teh razlogov zadevni ukrepi sodijo v področje uporabe člena 87(1) Pogodbe in se jih lahko spozna za združljive s skupnim trgom le, če so upravičeni do enega od odstopanj, predvidenih v Pogodbi. |
| --- | --- |

(64)

Iz teh razlogov zadevni ukrepi sodijo v področje uporabe člena 87(1) Pogodbe in se jih lahko spozna za združljive s skupnim trgom le, če so upravičeni do enega od odstopanj, predvidenih v Pogodbi.

4.2   Uporaba Uredbe (ES) št. 1407/2002

| (65) | Glede na to, da sta tako Pogodba ESPJ kot tudi Odločba št. 3632/1993/ESPJ 23. julija 2002 potekli, in ob upoštevanju člena 87(3)(e) Pogodbe, je treba združljivost priglašenih ukrepov oceniti na podlagi Uredbe (ES) št. 1407/2002. |
| --- | --- |

(65)

Glede na to, da sta tako Pogodba ESPJ kot tudi Odločba št. 3632/1993/ESPJ 23. julija 2002 potekli, in ob upoštevanju člena 87(3)(e) Pogodbe, je treba združljivost priglašenih ukrepov oceniti na podlagi Uredbe (ES) št. 1407/2002.

| (66) | Uredba (ES) št. 1407/2002 določa predpise za dodeljevanje državne pomoči za premogovništvo, ki naj prispeva k prestrukturiranju te panoge. Ti predpisi upoštevajo socialne in regionalne vidike prestrukturiranja sektorja in potrebo po ohranjanju najmanjše količine proizvodnje premoga, ki zagotavlja dostop do zalog. Proces prestrukturiranja premogovništva je treba zaradi konkurenčnega neravnovesja med premogom Skupnosti in uvoženim premogom nadaljevati. |
| --- | --- |

(66)

Uredba (ES) št. 1407/2002 določa predpise za dodeljevanje državne pomoči za premogovništvo, ki naj prispeva k prestrukturiranju te panoge. Ti predpisi upoštevajo socialne in regionalne vidike prestrukturiranja sektorja in potrebo po ohranjanju najmanjše količine proizvodnje premoga, ki zagotavlja dostop do zalog. Proces prestrukturiranja premogovništva je treba zaradi konkurenčnega neravnovesja med premogom Skupnosti in uvoženim premogom nadaljevati.

| (67) | V skladu z načelom sorazmernosti mora biti proizvodnja subvencioniranega premoga omejena na to, kar je neizogibno potrebno za učinkovit prispevek k uresničevanju varnosti oskrbe z energijo. V tej zvezi se Komisija sklicuje tudi na svoje sporočilo „Trajnostni razvoj Evrope za boljši svet: Strategija trajnostnega razvoja Evropske unije“, imenovana tudi göteborška strategija trajnostnega razvoja, katere cilj je „omejiti podnebne spremembe in povečati uporabo čiste energije.“ (14). |
| --- | --- |

(67)

V skladu z načelom sorazmernosti mora biti proizvodnja subvencioniranega premoga omejena na to, kar je neizogibno potrebno za učinkovit prispevek k uresničevanju varnosti oskrbe z energijo. V tej zvezi se Komisija sklicuje tudi na svoje sporočilo „Trajnostni razvoj Evrope za boljši svet: Strategija trajnostnega razvoja Evropske unije“, imenovana tudi göteborška strategija trajnostnega razvoja, katere cilj je „omejiti podnebne spremembe in povečati uporabo čiste energije.“ (14).

| (68) | Države članice lahko v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1407/2002 dodelijo pomoč za zmanjševanje dejavnosti. Eden od pogojev, ki morajo biti izpolnjeni, je, da je obratovanje zadevnih proizvodnih enot sestavni del načrta za zaprtje. |
| --- | --- |

(68)

Države članice lahko v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1407/2002 dodelijo pomoč za zmanjševanje dejavnosti. Eden od pogojev, ki morajo biti izpolnjeni, je, da je obratovanje zadevnih proizvodnih enot sestavni del načrta za zaprtje.

| (69) | Države članice lahko v skladu s členom 5(3) Uredbe (ES) št. 1407/2002 podjetju dodelijo proizvodno pomoč, ki je posebej namenjena proizvodnim enotam ali skupini proizvodnih enot. Eden od pogojev, ki morajo biti izpolnjeni, je, da je obratovanje zadevnih proizvodnih enot ali skupine proizvodnih enot v istem podjetju sestavni del načrta za dostop do zalog premoga. |
| --- | --- |

(69)

Države članice lahko v skladu s členom 5(3) Uredbe (ES) št. 1407/2002 podjetju dodelijo proizvodno pomoč, ki je posebej namenjena proizvodnim enotam ali skupini proizvodnih enot. Eden od pogojev, ki morajo biti izpolnjeni, je, da je obratovanje zadevnih proizvodnih enot ali skupine proizvodnih enot v istem podjetju sestavni del načrta za dostop do zalog premoga.

| (70) | Države članice lahko v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002 dodelijo pomoč za kritje izrednih stroškov, ki izhajajo iz racionalizacije in prestrukturiranja premogovništva, a niso povezani s sedanjo proizvodnjo, če višina izplačanega zneska ne presega teh stroškov. Kategorije stroškov kot posledica racionalizacije in prestrukturiranja premogovništva so opredeljene v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(70)

Države članice lahko v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002 dodelijo pomoč za kritje izrednih stroškov, ki izhajajo iz racionalizacije in prestrukturiranja premogovništva, a niso povezani s sedanjo proizvodnjo, če višina izplačanega zneska ne presega teh stroškov. Kategorije stroškov kot posledica racionalizacije in prestrukturiranja premogovništva so opredeljene v Prilogi k Uredbi.

| (71) | Komisija je v dopisu z dne 30. marca 2004 izrazila dvom, ali je priglašen načrt za prestrukturiranje v skladu s pogoji in merili, določenimi v Uredbi (ES) št. 1407/2002, in ali ustreza ciljem te uredbe. Komisija je menila, da je potreben podrobnejši načrt. Španija je po tem dopisu Komisiji večkrat predložila podrobne informacije glede načrta za prestrukturiranje. Komisija bo na podlagi teh novih informacij v nadaljevanju ocenila načrt za prestrukturiranje in pomoč za leta 2003, 2004 in 2005, dodeljeno na podlagi načrta za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(71)

Komisija je v dopisu z dne 30. marca 2004 izrazila dvom, ali je priglašen načrt za prestrukturiranje v skladu s pogoji in merili, določenimi v Uredbi (ES) št. 1407/2002, in ali ustreza ciljem te uredbe. Komisija je menila, da je potreben podrobnejši načrt. Španija je po tem dopisu Komisiji večkrat predložila podrobne informacije glede načrta za prestrukturiranje. Komisija bo na podlagi teh novih informacij v nadaljevanju ocenila načrt za prestrukturiranje in pomoč za leta 2003, 2004 in 2005, dodeljeno na podlagi načrta za prestrukturiranje.

4.3   Prejšnje odločbe Komisije

| (72) | Komisija je v dopisu z dne 30. marca 2004 menila, da španske oblasti niso jasno navedle, da bodo upoštevani pogoji, določeni v prejšnjih odločbah Komisije, sprejetih na podlagi Pogodbe ESPJ, zlasti Odločbi 2002/826/ESPJ. V Odločbi je dodelitev pomoči odobrena pod pogojem, da so zadevne proizvodne enote vključene v načrtu za zaprtje in da do leta 2005 zmanjšajo proizvodno zmogljivost za 1 660 000 ton. Španija mora upoštevati te pogoje. Dejstvo, da je Pogodba ESPJ potekla in da je stopila v veljavo Uredba (ES) št. 1407/2002, ne vpliva na zaveze iz preteklosti. Te zaveze je treba upoštevati v celoti in Komisija mora zagotoviti izpolnitev pogojev, določenih v odločbah, sprejetih na podlagi Pogodbe ESPJ. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je v dopisu z dne 30. marca 2004 menila, da španske oblasti niso jasno navedle, da bodo upoštevani pogoji, določeni v prejšnjih odločbah Komisije, sprejetih na podlagi Pogodbe ESPJ, zlasti Odločbi 2002/826/ESPJ. V Odločbi je dodelitev pomoči odobrena pod pogojem, da so zadevne proizvodne enote vključene v načrtu za zaprtje in da do leta 2005 zmanjšajo proizvodno zmogljivost za 1 660 000 ton. Španija mora upoštevati te pogoje. Dejstvo, da je Pogodba ESPJ potekla in da je stopila v veljavo Uredba (ES) št. 1407/2002, ne vpliva na zaveze iz preteklosti. Te zaveze je treba upoštevati v celoti in Komisija mora zagotoviti izpolnitev pogojev, določenih v odločbah, sprejetih na podlagi Pogodbe ESPJ.

| (73) | Prejšnji načrt za zaprtje/zmanjševanje dejavnosti, ki temelji na Odločbi št. 3632/93/ESPJ, je bil odobren z Odločbo 2002/826/ESPJ. Španske oblasti so se večkrat in pisno v več dopisih Komisiji strinjale, da je treba obveznosti iz preteklosti upoštevati v celoti, in so izrecno potrdile, da bodo odločitve o zaprtju proizvodnih enot, naštetih v uvodni izjavi 18 Odločbe 2002/826/ESPJ, izvršene v skladu z veljavnimi predpisi. To pomeni zaprtje, najkasneje do leta 2005, proizvodne zmogljivosti 1 660 000 ton. Komisija je lahko na podlagi informacij, ki so jih zagotovile španske oblasti, ugotovila, da je bilo zmanjšanje te proizvodne zmogljivosti dejansko doseženo. |
| --- | --- |

(73)

Prejšnji načrt za zaprtje/zmanjševanje dejavnosti, ki temelji na Odločbi št. 3632/93/ESPJ, je bil odobren z Odločbo 2002/826/ESPJ. Španske oblasti so se večkrat in pisno v več dopisih Komisiji strinjale, da je treba obveznosti iz preteklosti upoštevati v celoti, in so izrecno potrdile, da bodo odločitve o zaprtju proizvodnih enot, naštetih v uvodni izjavi 18 Odločbe 2002/826/ESPJ, izvršene v skladu z veljavnimi predpisi. To pomeni zaprtje, najkasneje do leta 2005, proizvodne zmogljivosti 1 660 000 ton. Komisija je lahko na podlagi informacij, ki so jih zagotovile španske oblasti, ugotovila, da je bilo zmanjšanje te proizvodne zmogljivosti dejansko doseženo.

| (74) | Komisija je mnenja, da so proizvodne enote, ki so zmanjšale svojo proizvodno zmogljivost, proizvodne enote, ki so že bile vključene v načrtu za zaprtje/zmanjševanje dejavnosti, ki temelji na Odločbi št. 3632/93/ESPJ. To so proizvodne enote, ki so navedene v uvodni izjavi 18 Odločbe 2002/826/ESPJ. |
| --- | --- |

(74)

Komisija je mnenja, da so proizvodne enote, ki so zmanjšale svojo proizvodno zmogljivost, proizvodne enote, ki so že bile vključene v načrtu za zaprtje/zmanjševanje dejavnosti, ki temelji na Odločbi št. 3632/93/ESPJ. To so proizvodne enote, ki so navedene v uvodni izjavi 18 Odločbe 2002/826/ESPJ.

| (75) | Po prejšnjem španskem načrtu za zaprtje/zmanjševanje dejavnosti bi bilo treba proizvodno enoto Antracitas de Gillon SA in proizvodni enoti podzemnega rudarjenja Endesa in Encasur zapreti do konca leta 2002. Vendar so te proizvodne enote leta 2003 in deloma leta 2004 še vedno obratovale. |
| --- | --- |

(75)

Po prejšnjem španskem načrtu za zaprtje/zmanjševanje dejavnosti bi bilo treba proizvodno enoto Antracitas de Gillon SA in proizvodni enoti podzemnega rudarjenja Endesa in Encasur zapreti do konca leta 2002. Vendar so te proizvodne enote leta 2003 in deloma leta 2004 še vedno obratovale.

| (76) | Proizvodni enoti podzemnega rudarjenja Endesa in Encasur ter proizvodna enota Antracitas de Gillon so se po več zahtevah Komisije zaprle. Proizvodna enota dnevnega kopa Promotora de Minas de Carbon se je prav tako zaprla, in sicer 31. maja 2004. Komisija je prejela dopise o zavezi, ki potrjujejo zaprtje proizvodnih enot v letu 2005, h kateremu so se zavezala ta podjetja. |
| --- | --- |

(76)

Proizvodni enoti podzemnega rudarjenja Endesa in Encasur ter proizvodna enota Antracitas de Gillon so se po več zahtevah Komisije zaprle. Proizvodna enota dnevnega kopa Promotora de Minas de Carbon se je prav tako zaprla, in sicer 31. maja 2004. Komisija je prejela dopise o zavezi, ki potrjujejo zaprtje proizvodnih enot v letu 2005, h kateremu so se zavezala ta podjetja.

| (77) | Komisija je na podlagi informacij, ki ji jih je sporočila Španija, potrdila, da pomoč, dodeljena tem podjetjem po členu 5 Odločbe št. 3632/93/ESPJ za kritje izrednih stroškov zaprtja teh proizvodnih enot, ne presega stroškov. |
| --- | --- |

(77)

Komisija je na podlagi informacij, ki ji jih je sporočila Španija, potrdila, da pomoč, dodeljena tem podjetjem po členu 5 Odločbe št. 3632/93/ESPJ za kritje izrednih stroškov zaprtja teh proizvodnih enot, ne presega stroškov.

| (78) | Ker so proizvodne enote, naštete v uvodni izjavi 18 Odločbe 2002/826/ESPJ, dosegle potrebno zmanjšanje proizvodne zmogljivosti in so se proizvodne enote, ki naj bi se v skladu z navedeno odločbo zaprle, na koncu zaprle, Komisija sklepa, da je Španija upoštevala prejšnje odločbe Komisije. |
| --- | --- |

(78)

Ker so proizvodne enote, naštete v uvodni izjavi 18 Odločbe 2002/826/ESPJ, dosegle potrebno zmanjšanje proizvodne zmogljivosti in so se proizvodne enote, ki naj bi se v skladu z navedeno odločbo zaprle, na koncu zaprle, Komisija sklepa, da je Španija upoštevala prejšnje odločbe Komisije.

4.4   Pomoč za zmanjševanje dejavnosti (člen 4 Uredbe (ES) št. 1407/2002) in pomoč za dostop do zalog premoga (člen 5(3) navedene uredbe)

| (79) | Komisija je v dopisu z dne 30. marca 2004 navedla, da so španske oblasti priglasile skupni znesek pomoči za tekoče poslovanje, ki naj bi se dodelil. Vendar španske oblasti niso priglasile niti skupnega zneska pomoči za zmanjševanje dejavnosti, kot je navedena v členu 4 Uredbe (ES) št. 1407/2002, niti skupnega zneska pomoči za dostop do zalog premoga, kot je navedena v členu 5(3) navedene uredbe. Prav tako španske oblasti niso pojasnile, kakšna merila morajo izpolnjevati proizvodne enote, da lahko zaprosijo za pomoč. |
| --- | --- |

(79)

Komisija je v dopisu z dne 30. marca 2004 navedla, da so španske oblasti priglasile skupni znesek pomoči za tekoče poslovanje, ki naj bi se dodelil. Vendar španske oblasti niso priglasile niti skupnega zneska pomoči za zmanjševanje dejavnosti, kot je navedena v členu 4 Uredbe (ES) št. 1407/2002, niti skupnega zneska pomoči za dostop do zalog premoga, kot je navedena v členu 5(3) navedene uredbe. Prav tako španske oblasti niso pojasnile, kakšna merila morajo izpolnjevati proizvodne enote, da lahko zaprosijo za pomoč.

| (80) | Komisija je izrazila dvom tudi zaradi dejstva, da španske oblasti niso opredelile celotne proizvodne zmogljivosti, ki jo je treba zapreti pred 31. decembrom 2005 ali 31. decembrom 2007 kot posledica načrta za zaprtje, ki je v členih 4(a) in 9(4) Uredbe št. 1407/2002 določen kot eden od pogojev, ki jih je treba izpolnjevati za upravičenost do pomoči za zmanjševanje dejavnosti. Ocenjen znesek pomoči je mogoče dodeliti le, če je priglašeno celotno zmanjšanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je izrazila dvom tudi zaradi dejstva, da španske oblasti niso opredelile celotne proizvodne zmogljivosti, ki jo je treba zapreti pred 31. decembrom 2005 ali 31. decembrom 2007 kot posledica načrta za zaprtje, ki je v členih 4(a) in 9(4) Uredbe št. 1407/2002 določen kot eden od pogojev, ki jih je treba izpolnjevati za upravičenost do pomoči za zmanjševanje dejavnosti. Ocenjen znesek pomoči je mogoče dodeliti le, če je priglašeno celotno zmanjšanje zmogljivosti.

| (81) | V zvezi s proizvodno zmogljivostjo in najnižjo ravnijo proizvodnje, ki zagotavlja dostop do zalog premoga, je bila Komisija v dopisu Španiji z dne 30. marca 2004 mnenja, da se utemeljitev ne zdi skladna z namenom člena 1 Uredbe (ES) št. 1407/2002. Načrt za dostop do zalog premoga in pomoč za dostop do zalog premoga je treba utemeljiti na podlagi potrebe po ohranjanju najmanjše količine proizvodnje premoga, ki zagotavlja dostop do zalog. Socialne in regionalne vidike prestrukturiranja sektorja je mogoče uporabiti le kot utemeljitev načrta za zaprtje in pomoči za zmanjševanje dejavnosti. |
| --- | --- |

(81)

V zvezi s proizvodno zmogljivostjo in najnižjo ravnijo proizvodnje, ki zagotavlja dostop do zalog premoga, je bila Komisija v dopisu Španiji z dne 30. marca 2004 mnenja, da se utemeljitev ne zdi skladna z namenom člena 1 Uredbe (ES) št. 1407/2002. Načrt za dostop do zalog premoga in pomoč za dostop do zalog premoga je treba utemeljiti na podlagi potrebe po ohranjanju najmanjše količine proizvodnje premoga, ki zagotavlja dostop do zalog. Socialne in regionalne vidike prestrukturiranja sektorja je mogoče uporabiti le kot utemeljitev načrta za zaprtje in pomoči za zmanjševanje dejavnosti.

| (82) | Španske oblasti so predložile informacije glede stroškov proizvodnih enot. Španija je za vsako podjetje z izjemo podjetja Hunosa opredelila podzemna dela in z njimi povezano infrastrukturo kot samostojno proizvodno enoto podzemnega rudarjenja in podoben pristop je imela v zvezi z deli na površini. Uporaba Uredbe (ES) št. 1407/2002 temelji na konceptu „proizvodne enote“. Komisija je 30. marca 2004 izrazila dvom, ali so te informacije dovolj podrobne glede na pogoje, določene v členu 9 Uredbe (ES) št. 1407/2002. |
| --- | --- |

(82)

Španske oblasti so predložile informacije glede stroškov proizvodnih enot. Španija je za vsako podjetje z izjemo podjetja Hunosa opredelila podzemna dela in z njimi povezano infrastrukturo kot samostojno proizvodno enoto podzemnega rudarjenja in podoben pristop je imela v zvezi z deli na površini. Uporaba Uredbe (ES) št. 1407/2002 temelji na konceptu „proizvodne enote“. Komisija je 30. marca 2004 izrazila dvom, ali so te informacije dovolj podrobne glede na pogoje, določene v členu 9 Uredbe (ES) št. 1407/2002.

4.4.1   Razlikovanje med pomočjo za zmanjševanje dejavnosti in pomočjo za dostop do zalog premoga

| (83) | Po začetku postopka je Španija razvrstila pomoč glede na to, ali je bila dodeljena po členu 4 ali členu 5(3) Uredbe (ES) št. 1407/2002. V obdobju 2003–2005 so po členu 4 prejele pomoč naslednje proizvodne enote: Antracitas de Gillon S.A., Coto Minera Jove S.A., proizvodna enota podzemnega rudarjenja Endesa, proizvodna enota podzemnega rudarjenja Encasur, González y Díez S.A., Industria y Comercial Minera S.A. (INCOMISA), Mina Escobal S.L., Mina la Camocha, Minas de Valdeloso S.L., Promotora de Minas de Carbón S.A. in Virgilio Riesco S.A. Mina Escobal S.L. se je zaprla leta 2004 in Promotora de Minas de Carbón S.A. leta 2005. Ostali proizvodni enoti, ki sta prejeli pomoč za zmanjševanje dejavnosti, sta proizvodni enoti Hunose, premogovniškega podjetja v javni lasti, ki sta se zaprli, tj. Pumarabule in Figaredo. Ostale proizvodne enote so prejele pomoč za dostop do zalog premoga. Te proizvodne enote so navedene v uvodni izjavi 21. |
| --- | --- |

(83)

Po začetku postopka je Španija razvrstila pomoč glede na to, ali je bila dodeljena po členu 4 ali členu 5(3) Uredbe (ES) št. 1407/2002. V obdobju 2003–2005 so po členu 4 prejele pomoč naslednje proizvodne enote: Antracitas de Gillon S.A., Coto Minera Jove S.A., proizvodna enota podzemnega rudarjenja Endesa, proizvodna enota podzemnega rudarjenja Encasur, González y Díez S.A., Industria y Comercial Minera S.A. (INCOMISA), Mina Escobal S.L., Mina la Camocha, Minas de Valdeloso S.L., Promotora de Minas de Carbón S.A. in Virgilio Riesco S.A. Mina Escobal S.L. se je zaprla leta 2004 in Promotora de Minas de Carbón S.A. leta 2005. Ostali proizvodni enoti, ki sta prejeli pomoč za zmanjševanje dejavnosti, sta proizvodni enoti Hunose, premogovniškega podjetja v javni lasti, ki sta se zaprli, tj. Pumarabule in Figaredo. Ostale proizvodne enote so prejele pomoč za dostop do zalog premoga. Te proizvodne enote so navedene v uvodni izjavi 21.

| (84) | Komisija torej na podlagi zadnjih prejetih informacij sklepa, da so španske oblasti pravilno razdelile proizvodno pomoč na pomoč za zmanjševanje dejavnosti in pomoč za dostop do zalog premoga. Poleg tega so španske oblasti potrdile, da bo izpolnjen pogoj iz člena 4(a) Uredbe (ES) št. 1407/2002, da se bodo proizvodne enote, ki prejemajo pomoč za zmanjševanje dejavnosti, zaprle najpozneje do leta 2007. |
| --- | --- |

(84)

Komisija torej na podlagi zadnjih prejetih informacij sklepa, da so španske oblasti pravilno razdelile proizvodno pomoč na pomoč za zmanjševanje dejavnosti in pomoč za dostop do zalog premoga. Poleg tega so španske oblasti potrdile, da bo izpolnjen pogoj iz člena 4(a) Uredbe (ES) št. 1407/2002, da se bodo proizvodne enote, ki prejemajo pomoč za zmanjševanje dejavnosti, zaprle najpozneje do leta 2007.

4.4.2   Merila, ki jih je treba uporabljati

| (85) | Komisija je seznanjena z dejstvom, da bodo v zvezi z merili, ki jih je treba uporabljati za upravičenost do proizvodne pomoči, glavno merilo, ki ga bodo uporabljale španske oblasti, stroški proizvodnje na etp. To merilo je v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1407/2002, saj se lahko šteje kot jasen prikaz, da bo pomoč dodeljena enotam z najboljšimi gospodarskimi možnostmi. |
| --- | --- |

(85)

Komisija je seznanjena z dejstvom, da bodo v zvezi z merili, ki jih je treba uporabljati za upravičenost do proizvodne pomoči, glavno merilo, ki ga bodo uporabljale španske oblasti, stroški proizvodnje na etp. To merilo je v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1407/2002, saj se lahko šteje kot jasen prikaz, da bo pomoč dodeljena enotam z najboljšimi gospodarskimi možnostmi.

| (86) | Španske oblasti kot dodatni merili uporabljajo merilo obstoja trga, tj. znotraj območja s polmerom 100 km mora biti delujoča elektrarna, ter merilo plačilne sposobnosti podjetja, ki ima v lasti proizvodno enoto. V tej zvezi se lahko zahteva najnižje razmerje med lastnimi sredstvi in skupnimi obveznostmi podjetja. Zadnje merilo bo prispevalo k dodeljevanju pomoči enotam z najboljšimi gospodarskimi možnostmi. Prejšnje merilo je treba uporabljati zgolj kot dodatno merilo. Z ozirom na varnost oskrbe z energijo in tudi iz finančnih razlogov, saj obstaja povezava s stroški prevoza, se lokacija sicer lahko upošteva, a ne sme biti glavni dejavnik. V celoti gledano je Komisija mnenja, da so merila, ki jih uporabljajo španske oblasti, v skladu z Uredbo (ES) št. 1407/2002. |
| --- | --- |

(86)

Španske oblasti kot dodatni merili uporabljajo merilo obstoja trga, tj. znotraj območja s polmerom 100 km mora biti delujoča elektrarna, ter merilo plačilne sposobnosti podjetja, ki ima v lasti proizvodno enoto. V tej zvezi se lahko zahteva najnižje razmerje med lastnimi sredstvi in skupnimi obveznostmi podjetja. Zadnje merilo bo prispevalo k dodeljevanju pomoči enotam z najboljšimi gospodarskimi možnostmi. Prejšnje merilo je treba uporabljati zgolj kot dodatno merilo. Z ozirom na varnost oskrbe z energijo in tudi iz finančnih razlogov, saj obstaja povezava s stroški prevoza, se lokacija sicer lahko upošteva, a ne sme biti glavni dejavnik. V celoti gledano je Komisija mnenja, da so merila, ki jih uporabljajo španske oblasti, v skladu z Uredbo (ES) št. 1407/2002.

| (87) | Komisija je na podlagi informacij, ki so jih zagotovile španske oblasti, preverila opredelitev „proizvodne enote“, ki se uporablja v načrtu za prestrukturiranje. V preteklosti je Španija analizo pomoči opravljala na ravni podjetja in podzemna premogovna dela so se računala skupaj z deli na površini. Španija je zdaj to analizo spremenila in preverjala pomoč na proizvodno enoto, kot je opredeljena v Uredbi (ES) št. 1407/2002. Nadalje je Španija v tej zvezi Komisiji zagotovila informacije, zahtevane z Odločbo 2002/871/ES. Komisija je zato mnenja, da je opredelitev „proizvodne enote“, ki jo Španija uporablja v svojem načrtu za prestrukturiranje, v skladu z Uredbo. |
| --- | --- |

(87)

Komisija je na podlagi informacij, ki so jih zagotovile španske oblasti, preverila opredelitev „proizvodne enote“, ki se uporablja v načrtu za prestrukturiranje. V preteklosti je Španija analizo pomoči opravljala na ravni podjetja in podzemna premogovna dela so se računala skupaj z deli na površini. Španija je zdaj to analizo spremenila in preverjala pomoč na proizvodno enoto, kot je opredeljena v Uredbi (ES) št. 1407/2002. Nadalje je Španija v tej zvezi Komisiji zagotovila informacije, zahtevane z Odločbo 2002/871/ES. Komisija je zato mnenja, da je opredelitev „proizvodne enote“, ki jo Španija uporablja v svojem načrtu za prestrukturiranje, v skladu z Uredbo.

| (88) | Komisija je seznanjena z dejstvom, da bo posledica načrta za prestrukturiranje proizvodna zmogljivost 12 milijonov ton. Glede na splošne energetske razmere v Španiji, zlasti namere španskih oblasti, da zmanjšajo delež premoga pri proizvodnji elektrike s 35,9 % na 15 % v letu 2011, se zdi zmanjšanje zmogljivosti na 12 milijonov ton ustrezen ukrep, ki bo pomagal pri uresničitvi navedenega cilja. Zato se lahko ta raven proizvodne zmogljivosti, ki jo je treba doseči do konca leta 2005, v skladu z Uredbo (ES) št. 1407/2002 šteje kot strateška zaloga. Proizvodne enote, ki so sestavni del načrta za prestrukturiranje, ki zadeva dostop do zalog premoga, naj bi bile zaradi tega upravičene do pomoči za dostop do zalog premoga, če so izpolnjeni pogoji iz členov 4 in 5 Uredbe. |
| --- | --- |

(88)

Komisija je seznanjena z dejstvom, da bo posledica načrta za prestrukturiranje proizvodna zmogljivost 12 milijonov ton. Glede na splošne energetske razmere v Španiji, zlasti namere španskih oblasti, da zmanjšajo delež premoga pri proizvodnji elektrike s 35,9 % na 15 % v letu 2011, se zdi zmanjšanje zmogljivosti na 12 milijonov ton ustrezen ukrep, ki bo pomagal pri uresničitvi navedenega cilja. Zato se lahko ta raven proizvodne zmogljivosti, ki jo je treba doseči do konca leta 2005, v skladu z Uredbo (ES) št. 1407/2002 šteje kot strateška zaloga. Proizvodne enote, ki so sestavni del načrta za prestrukturiranje, ki zadeva dostop do zalog premoga, naj bi bile zaradi tega upravičene do pomoči za dostop do zalog premoga, če so izpolnjeni pogoji iz členov 4 in 5 Uredbe.

| (89) | Nadalje je izpolnjeno glavno merilo in temelj Uredbe, da mora biti pomoč degresivna. Pomoč, dodeljena po členih 4 in 5 Uredbe (ES) št. 1407/2002, se zmanjšuje za 4 % letno. Komisija meni, da je tako zmanjševanje sprejemljivo. Komisija upošteva dejstvo, da so španske oblasti naznanile, da nameravajo v letih 2006 in 2007 pomoč še naprej zmanjševati pomoč za 4 % letno. |
| --- | --- |

(89)

Nadalje je izpolnjeno glavno merilo in temelj Uredbe, da mora biti pomoč degresivna. Pomoč, dodeljena po členih 4 in 5 Uredbe (ES) št. 1407/2002, se zmanjšuje za 4 % letno. Komisija meni, da je tako zmanjševanje sprejemljivo. Komisija upošteva dejstvo, da so španske oblasti naznanile, da nameravajo v letih 2006 in 2007 pomoč še naprej zmanjševati pomoč za 4 % letno.

| (90) | Glede na zgoraj navedeno je Komisija mnenja, da so španske oblasti v zadostni meri pojasnile merila, ki jih je treba upoštevati v zvezi s proizvodnimi enotami za upravičenost do pomoči za zmanjševanje dejavnosti ali pomoči za dostop do zalog premoga. Ta merila so v skladu z Uredbo (ES) št. 1407/2002, zlasti s členom 4(a) in členom 9(6)(a) Uredbe. |
| --- | --- |

(90)

Glede na zgoraj navedeno je Komisija mnenja, da so španske oblasti v zadostni meri pojasnile merila, ki jih je treba upoštevati v zvezi s proizvodnimi enotami za upravičenost do pomoči za zmanjševanje dejavnosti ali pomoči za dostop do zalog premoga. Ta merila so v skladu z Uredbo (ES) št. 1407/2002, zlasti s členom 4(a) in členom 9(6)(a) Uredbe.

| (91) | V zvezi s tem Komisija španske oblasti opominja, da pri odločanju glede ohranjanja strateške zaloge ni mogoče upoštevati socialnih in regionalnih razmer. Socialne in regionalne razmere je mogoče upoštevati le ob uporabi pogojev, povezanih z dodeljevanjem pomoči za zmanjševanje dejavnosti in pomoči za kritje izrednih stroškov procesa prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(91)

V zvezi s tem Komisija španske oblasti opominja, da pri odločanju glede ohranjanja strateške zaloge ni mogoče upoštevati socialnih in regionalnih razmer. Socialne in regionalne razmere je mogoče upoštevati le ob uporabi pogojev, povezanih z dodeljevanjem pomoči za zmanjševanje dejavnosti in pomoči za kritje izrednih stroškov procesa prestrukturiranja.

4.4.3   Izračun prihodkov

| (92) | Španske oblasti so zagotovile podrobne informacije o cenah premoga. Z dodatnimi informacijami, ki jih je zagotovila španska vlada, je bilo pojasnjeno, da je državna pomoč, ki jo izplačuje španska vlada, dejansko razlika med proizvodnimi stroški in povprečno prodajno ceno španskega premoga, ki je nižja od povprečne cene premoga, uvoženega iz tretjih držav. To je predvsem posledica slabše kakovosti španskega premoga in v manjši meri tudi dejstva, da so cene določene v dolgoročnih pogodbah, medtem ko je cena uvoženega premoga promptna cena premoga na določen dan. |
| --- | --- |

(92)

Španske oblasti so zagotovile podrobne informacije o cenah premoga. Z dodatnimi informacijami, ki jih je zagotovila španska vlada, je bilo pojasnjeno, da je državna pomoč, ki jo izplačuje španska vlada, dejansko razlika med proizvodnimi stroški in povprečno prodajno ceno španskega premoga, ki je nižja od povprečne cene premoga, uvoženega iz tretjih držav. To je predvsem posledica slabše kakovosti španskega premoga in v manjši meri tudi dejstva, da so cene določene v dolgoročnih pogodbah, medtem ko je cena uvoženega premoga promptna cena premoga na določen dan.

| (93) | Španske oblasti so pojasnile, da v praksi nihanje mednarodne cene premoga vpliva na ceno domačega premoga s približno devetimi meseci zamika. Po drugi strani pa se zdi kakovost premoga precej slabša v primerjavi s kakovostjo premoga, s katerim se trguje na mednarodnem trgu. Posledica tega je veliko nižja cena za domači premog. Cene, ki jih plačujejo elektrarne, so različne, saj se premog, izkopan v različnih enotah, razlikuje po kakovosti. Kalorična vrednost premoga se na primer lahko giblje med 7 % in 35 %, odvisno od nahajališča, kjer je izkopan. |
| --- | --- |

(93)

Španske oblasti so pojasnile, da v praksi nihanje mednarodne cene premoga vpliva na ceno domačega premoga s približno devetimi meseci zamika. Po drugi strani pa se zdi kakovost premoga precej slabša v primerjavi s kakovostjo premoga, s katerim se trguje na mednarodnem trgu. Posledica tega je veliko nižja cena za domači premog. Cene, ki jih plačujejo elektrarne, so različne, saj se premog, izkopan v različnih enotah, razlikuje po kakovosti. Kalorična vrednost premoga se na primer lahko giblje med 7 % in 35 %, odvisno od nahajališča, kjer je izkopan.

| (94) | V splošnem je španski premog zaradi visoke vsebnosti pepela in vode in/ali zaradi nizke vsebnosti hlapnih snovi slabše kakovosti. Svetovnega trga za premog slabe kakovosti ni, saj vse države, ki proizvajajo premog, premog slabše kakovosti uporabljajo v bližini nahajališč. Uporaba takih vrst premoga v elektrarnah lastnikom elektrarn povzroča večje investicijske stroške in stroške vzdrževanja, saj morajo vgraditi posebne gorilnike, katerih vzdrževanje in uporaba sta dražja, poleg tega pa so te elektrarne manj učinkovite kot elektrarne, ki uporabljajo običajni premog. |
| --- | --- |

(94)

V splošnem je španski premog zaradi visoke vsebnosti pepela in vode in/ali zaradi nizke vsebnosti hlapnih snovi slabše kakovosti. Svetovnega trga za premog slabe kakovosti ni, saj vse države, ki proizvajajo premog, premog slabše kakovosti uporabljajo v bližini nahajališč. Uporaba takih vrst premoga v elektrarnah lastnikom elektrarn povzroča večje investicijske stroške in stroške vzdrževanja, saj morajo vgraditi posebne gorilnike, katerih vzdrževanje in uporaba sta dražja, poleg tega pa so te elektrarne manj učinkovite kot elektrarne, ki uporabljajo običajni premog.

| (95) | Španske oblasti so pojasnile, da izboljšanje kakovosti premoga v tolikšni meri, da bi postal primerljiv z uvoženim premogom, ekonomsko ni izvedljivo, saj bi postal proizvodni postopek veliko dražji in manj konkurenčen. |
| --- | --- |

(95)

Španske oblasti so pojasnile, da izboljšanje kakovosti premoga v tolikšni meri, da bi postal primerljiv z uvoženim premogom, ekonomsko ni izvedljivo, saj bi postal proizvodni postopek veliko dražji in manj konkurenčen.

| (96) | Od leta 1998 se prodajna cena premoga določa prek neposrednih pogajanj med proizvodnimi enotami, proizvajalkami premoga, in elektrarnami, porabnicami premoga, brez kakršnega koli posredovanja vlade. Vlada lahko posreduje le v primeru hudih sporov. Španske oblasti so predložile pogodbe z nekaterimi energetskimi podjetji z elektrarnami na premog, da bi pokazale, kakšne cene se plačujejo premogovniškim podjetjem. Izračun cene premoga vsebuje formulo glede kakovosti premoga, v kateri so med drugim upoštevane vrednosti hlapnih snovi, pepela, vlage in žvepla ter kalorične vrednosti. |
| --- | --- |

(96)

Od leta 1998 se prodajna cena premoga določa prek neposrednih pogajanj med proizvodnimi enotami, proizvajalkami premoga, in elektrarnami, porabnicami premoga, brez kakršnega koli posredovanja vlade. Vlada lahko posreduje le v primeru hudih sporov. Španske oblasti so predložile pogodbe z nekaterimi energetskimi podjetji z elektrarnami na premog, da bi pokazale, kakšne cene se plačujejo premogovniškim podjetjem. Izračun cene premoga vsebuje formulo glede kakovosti premoga, v kateri so med drugim upoštevane vrednosti hlapnih snovi, pepela, vlage in žvepla ter kalorične vrednosti.

| (97) | Cene premoga v Španiji temeljijo na dolgoročnih pogodbah med premogovniškimi podjetji in njihovimi strankami. Trenutno se uporabljajo pogodbe, ki veljajo do 31. decembra 2005. Cene temeljijo na naslednjih parametrih:






  — | cene CIF (15) v ameriških dolarjih za vsako obdobje uvoza premoga iz tretjih držav v EU, ki so izražene v ameriških dolarjih/etp in jih objavi EU, |
| --- | --- | --- |

(97)

Cene premoga v Španiji temeljijo na dolgoročnih pogodbah med premogovniškimi podjetji in njihovimi strankami. Trenutno se uporabljajo pogodbe, ki veljajo do 31. decembra 2005. Cene temeljijo na naslednjih parametrih:

—

cene CIF (15) v ameriških dolarjih za vsako obdobje uvoza premoga iz tretjih držav v EU, ki so izražene v ameriških dolarjih/etp in jih objavi EU,

| — | menjalni tečaj med ameriškim dolarjem in eurom v istem obdobju za določitev cene CIF v ameriških dolarjih v njenem ekvivalentu eurih. Menjalni tečaj dolar/euro se je dvignil z 0,8955 leta 2001 na 1,25 leta 2005, |
| --- | --- |

—

menjalni tečaj med ameriškim dolarjem in eurom v istem obdobju za določitev cene CIF v ameriških dolarjih v njenem ekvivalentu eurih. Menjalni tečaj dolar/euro se je dvignil z 0,8955 leta 2001 na 1,25 leta 2005,

| — | za določitev cene v elektrarni se od dobljene cene v eurih odštejejo stroški prevoza med pristaniščem in elektrarno, saj je cena CIF cena, ki jo je treba plačati za dostavo v pristanišča, |
| --- | --- |

—

za določitev cene v elektrarni se od dobljene cene v eurih odštejejo stroški prevoza med pristaniščem in elektrarno, saj je cena CIF cena, ki jo je treba plačati za dostavo v pristanišča,

| — | nazadnje pa se uporabi popravek glede kakovosti, pojasnjen v nadaljevanju. |
| --- | --- |

—

nazadnje pa se uporabi popravek glede kakovosti, pojasnjen v nadaljevanju.

| (98) | Španija izračuna povprečno ceno črnega premoga, uvoženega v Španijo. Izračun te povprečne uvozne cene temelji na statističnih podatkih, pridobljenih od podjetij v Španiji, uvoznikov premoga, in podjetij iz tretjih držav, izvoznikov premoga. |
| --- | --- |

(98)

Španija izračuna povprečno ceno črnega premoga, uvoženega v Španijo. Izračun te povprečne uvozne cene temelji na statističnih podatkih, pridobljenih od podjetij v Španiji, uvoznikov premoga, in podjetij iz tretjih držav, izvoznikov premoga.

| (99) | Za pravilno delovanje tega sistema je ključnega pomena, da izračunana cena črnega premoga dejansko odraža ceno premoga na svetovnem trgu. Da bi to preverila, je Komisija to ceno primerjala s priporočeno ceno energetskega premoga MCIS, ki je standardni referenčni indeks za promptno tržno ceno premoga. |
| --- | --- |

(99)

Za pravilno delovanje tega sistema je ključnega pomena, da izračunana cena črnega premoga dejansko odraža ceno premoga na svetovnem trgu. Da bi to preverila, je Komisija to ceno primerjala s priporočeno ceno energetskega premoga MCIS, ki je standardni referenčni indeks za promptno tržno ceno premoga.

| (100) | Španske oblasti so pojasnile razlike med priporočeno ceno energetskega premoga MCIS in povprečno ceno, ki so jo izračunale, s tem ko so poudarile, da prva cena temelji zgolj na pogodbah, sklenjenih na določen dan na promptnem trgu, medtem ko cena, ki jo izračunajo oblasti, temelji na vseh pogodbah, ki veljajo na določen dan, vključno z dolgoročnimi pogodbami. Španska cena je zato običajno nižja od promptne cene v obdobjih naraščajočih promptnih cen in višja od promptne tržne cene v obdobjih padajočih promptnih tržnih cen. Dolgoletno povprečje obeh kazalcev je skoraj enako: za leta med 1996 in 2004 je bilo povprečje priporočene cene energetskega premoga MCIS 43,3 EUR/etp. Komisija je zato menja, da španski izračun cene črnega premoga dejansko pravilno odraža ceno energetskega premoga na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(100)

Španske oblasti so pojasnile razlike med priporočeno ceno energetskega premoga MCIS in povprečno ceno, ki so jo izračunale, s tem ko so poudarile, da prva cena temelji zgolj na pogodbah, sklenjenih na določen dan na promptnem trgu, medtem ko cena, ki jo izračunajo oblasti, temelji na vseh pogodbah, ki veljajo na določen dan, vključno z dolgoročnimi pogodbami. Španska cena je zato običajno nižja od promptne cene v obdobjih naraščajočih promptnih cen in višja od promptne tržne cene v obdobjih padajočih promptnih tržnih cen. Dolgoletno povprečje obeh kazalcev je skoraj enako: za leta med 1996 in 2004 je bilo povprečje priporočene cene energetskega premoga MCIS 43,3 EUR/etp. Komisija je zato menja, da španski izračun cene črnega premoga dejansko pravilno odraža ceno energetskega premoga na svetovnem trgu.

| (101) | Glede na zgoraj navedene parametre je bila leta 2001 povprečna cena 45,85 EUR, predvidena povprečna cena za leto 2005 pa je 36 EUR. Prihodki v letu 2001 so bili izjemno visoki, zlasti zaradi bruto knjiženja nekaterih izjemnih in neobičajnih prihodkov za navedeno leto. Zmanjšanje proizvodnih stroškov za 20 % zato ni privedlo do enakega znižanja skupnega zneska proizvodne pomoči, ki naj bi se dodelil za obdobje 2003–2005. |
| --- | --- |

(101)

Glede na zgoraj navedene parametre je bila leta 2001 povprečna cena 45,85 EUR, predvidena povprečna cena za leto 2005 pa je 36 EUR. Prihodki v letu 2001 so bili izjemno visoki, zlasti zaradi bruto knjiženja nekaterih izjemnih in neobičajnih prihodkov za navedeno leto. Zmanjšanje proizvodnih stroškov za 20 % zato ni privedlo do enakega znižanja skupnega zneska proizvodne pomoči, ki naj bi se dodelil za obdobje 2003–2005.

| (102) | Skupna pomoč se določi, ko posamezna proizvodna enota predloži revizijsko poročilo, ki vsebuje vrednosti proizvodnih stroškov in prihodkov. Če se potem ob koncu premogovnega leta izkaže, da je razlika med proizvodnimi stroški in prihodki manjša, kot je bilo predvideno, se bo skupni znesek pomoči znižal in čezmerno pomoč bo treba povrniti. |
| --- | --- |

(102)

Skupna pomoč se določi, ko posamezna proizvodna enota predloži revizijsko poročilo, ki vsebuje vrednosti proizvodnih stroškov in prihodkov. Če se potem ob koncu premogovnega leta izkaže, da je razlika med proizvodnimi stroški in prihodki manjša, kot je bilo predvideno, se bo skupni znesek pomoči znižal in čezmerno pomoč bo treba povrniti.

| (103) | Glede na zgoraj navedeno je Komisija mnenja, da je Španija podrobno pojasnila izračun prihodkov premogovniških podjetij. Z zagotovljenimi informacijami se je Komisija prepričala, da so bile pri izračunu prihodkov uporabljene prave cene. Na podlagi zagotovljenih informacij, zlasti pogodb med elektrarnami in premogovniškimi podjetji, Komisija sklepa, da je bil člen 4(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1407/2002 upoštevan v smislu, da proizvodna pomoč ni presegla razlike med proizvodnimi stroški in prihodki za ustrezna premogovna leta in zaradi nje dobavne cene za premog Skupnosti ne bodo nižje od cen premoga podobne kakovosti iz tretjih držav. Komisija bo natančno preverjala, da bi zagotovila, da je v novih pogodbah, ki jih bodo s pogajanji sklenile elektrarne in premogovniška podjetja po 1. januarju 2006, pri izračunu ustrezno upoštevana trenutno visoka cena premoga na svetovnem trgu. Nazadnje pa Komisija ugotavlja, da so bili upoštevani tudi pogoji iz člena 4(d) in (e). |
| --- | --- |

(103)

Glede na zgoraj navedeno je Komisija mnenja, da je Španija podrobno pojasnila izračun prihodkov premogovniških podjetij. Z zagotovljenimi informacijami se je Komisija prepričala, da so bile pri izračunu prihodkov uporabljene prave cene. Na podlagi zagotovljenih informacij, zlasti pogodb med elektrarnami in premogovniškimi podjetji, Komisija sklepa, da je bil člen 4(b) in (c) Uredbe (ES) št. 1407/2002 upoštevan v smislu, da proizvodna pomoč ni presegla razlike med proizvodnimi stroški in prihodki za ustrezna premogovna leta in zaradi nje dobavne cene za premog Skupnosti ne bodo nižje od cen premoga podobne kakovosti iz tretjih držav. Komisija bo natančno preverjala, da bi zagotovila, da je v novih pogodbah, ki jih bodo s pogajanji sklenile elektrarne in premogovniška podjetja po 1. januarju 2006, pri izračunu ustrezno upoštevana trenutno visoka cena premoga na svetovnem trgu. Nazadnje pa Komisija ugotavlja, da so bili upoštevani tudi pogoji iz člena 4(d) in (e).

4.5   Pomoč za kritje izrednih stroškov (Člen 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002)

| (104) | Komisija je v dopisu z dne 30. marca 2004 menila, da španske oblasti niso pojasnile meril, ki jih je treba upoštevati pri dodeljevanju pomoči na podlagi člena 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002 za kritje izrednih stroškov, ki niso povezani s sedanjo proizvodnjo (obveznosti iz preteklosti). Španija je z dopisom z dne 3. oktobra 2003 obvestila Komisijo, da se bodo te pomoči dodelile izključno proizvodnim enotam, ki se bodo zaprle v obdobju 2003–2005, in da znesek pomoči ne bo presegel stroškov. Vendar Odredba ministra ECO/2731/2003 z dne 24. septembra 2003 ni izrecno vsebovala teh pogojev. Zgoraj omenjena odredba ni vsebovala zadostnih jamstev, s katerimi bi bilo zagotovljeno, da pomoč za kritje stroškov zaprtja proizvodnih enot ne presega teh stroškov in da se bodo zadevne proizvodne enote zaprle pred 31. decembrom 2005. Komisija je menila, da merila, kot jih je določila Španija za izračun pomoči za kritje stroškov zaprtja proizvodnih enot, ki temelji na zmanjšanju oskrbe s premogom, določenemu v pogodbah z elektrarnami, ter glede pomoči 13 EUR za vsako zmanjšanje za tisočih termalnih enot, niso zadostno jamstvo za skladnost s pogoji člena 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002. Komisija je tudi ugotovila, da se zdijo zneski pomoči, ki temeljijo na tem členu, zelo visoki, in da se poraja vprašanje, ali predlagana pomoč v tem pogledu ni previsoka glede na intenzivnost procesa prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(104)

Komisija je v dopisu z dne 30. marca 2004 menila, da španske oblasti niso pojasnile meril, ki jih je treba upoštevati pri dodeljevanju pomoči na podlagi člena 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002 za kritje izrednih stroškov, ki niso povezani s sedanjo proizvodnjo (obveznosti iz preteklosti). Španija je z dopisom z dne 3. oktobra 2003 obvestila Komisijo, da se bodo te pomoči dodelile izključno proizvodnim enotam, ki se bodo zaprle v obdobju 2003–2005, in da znesek pomoči ne bo presegel stroškov. Vendar Odredba ministra ECO/2731/2003 z dne 24. septembra 2003 ni izrecno vsebovala teh pogojev. Zgoraj omenjena odredba ni vsebovala zadostnih jamstev, s katerimi bi bilo zagotovljeno, da pomoč za kritje stroškov zaprtja proizvodnih enot ne presega teh stroškov in da se bodo zadevne proizvodne enote zaprle pred 31. decembrom 2005. Komisija je menila, da merila, kot jih je določila Španija za izračun pomoči za kritje stroškov zaprtja proizvodnih enot, ki temelji na zmanjšanju oskrbe s premogom, določenemu v pogodbah z elektrarnami, ter glede pomoči 13 EUR za vsako zmanjšanje za tisočih termalnih enot, niso zadostno jamstvo za skladnost s pogoji člena 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002. Komisija je tudi ugotovila, da se zdijo zneski pomoči, ki temeljijo na tem členu, zelo visoki, in da se poraja vprašanje, ali predlagana pomoč v tem pogledu ni previsoka glede na intenzivnost procesa prestrukturiranja.

| (105) | Komisija na podlagi na novo prejetih informacij ugotavlja, da je bila Odredba ministra ECO/2731/2003 spremenjena, da bi jo uskladili z zahtevami člena 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002. Odredba se zdaj uporablja zgolj za proizvodne enote, ki se bodo zaprle pred 31. decembrom 2005. V zvezi z nadomestilom 13 EUR na tisoč termalnih enot za premogovne pogodbe, razveljavljene kot posledica zaprtja proizvodnih enot, je z Odredbo jasno, da je to najvišji znesek in da bodo povrnjeni zgolj ustrezno utemeljeni dejanski stroški zaprtja. V zvezi s tem so španske oblasti izjavile, da so v letu 2004 dodelile manj pomoči. Kar zadeva leto 2004, je dejansko dodeljena pomoč za kritje izrednih stroškov namesto predvidenih 555 227 EUR znašala 518 986 EUR. |
| --- | --- |

(105)

Komisija na podlagi na novo prejetih informacij ugotavlja, da je bila Odredba ministra ECO/2731/2003 spremenjena, da bi jo uskladili z zahtevami člena 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002. Odredba se zdaj uporablja zgolj za proizvodne enote, ki se bodo zaprle pred 31. decembrom 2005. V zvezi z nadomestilom 13 EUR na tisoč termalnih enot za premogovne pogodbe, razveljavljene kot posledica zaprtja proizvodnih enot, je z Odredbo jasno, da je to najvišji znesek in da bodo povrnjeni zgolj ustrezno utemeljeni dejanski stroški zaprtja. V zvezi s tem so španske oblasti izjavile, da so v letu 2004 dodelile manj pomoči. Kar zadeva leto 2004, je dejansko dodeljena pomoč za kritje izrednih stroškov namesto predvidenih 555 227 EUR znašala 518 986 EUR.

| (106) | Komisija meni, da je Španija v zadostni meri pojasnila izredne stroške, povezane s procesom prestrukturiranja, ki ga je treba kriti. Španija je opredelila zneske, ki naj bi se dodelili za posamezne kategorije, navedene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1407/2002. Komisija je zato lahko ugotovila, da zneski, ki so večinoma povezani s programi za predčasno upokojitev, ne presegajo stroškov, in da je pomoč za kritje izrednih stroškov prestrukturiranja mogoče odobriti. Ob zmanjševanju delovne sile, zapiranju premogovniških zmogljivosti in padajočem trendu dodeljevanja proizvodne pomoči se je Komisija z informacijami, ki so jih zagotovile španske oblasti, prepričala, da stroški, ki jih je treba kriti, niso previsoki glede na intenzivnost procesa prestrukturiranja. V naslednjem poglavju bo podana posebna ocena pomoči za kritje izrednih stroškov procesa prestrukturiranja, dodeljena Hunosi, podjetju v javni lasti. |
| --- | --- |

(106)

Komisija meni, da je Španija v zadostni meri pojasnila izredne stroške, povezane s procesom prestrukturiranja, ki ga je treba kriti. Španija je opredelila zneske, ki naj bi se dodelili za posamezne kategorije, navedene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1407/2002. Komisija je zato lahko ugotovila, da zneski, ki so večinoma povezani s programi za predčasno upokojitev, ne presegajo stroškov, in da je pomoč za kritje izrednih stroškov prestrukturiranja mogoče odobriti. Ob zmanjševanju delovne sile, zapiranju premogovniških zmogljivosti in padajočem trendu dodeljevanja proizvodne pomoči se je Komisija z informacijami, ki so jih zagotovile španske oblasti, prepričala, da stroški, ki jih je treba kriti, niso previsoki glede na intenzivnost procesa prestrukturiranja. V naslednjem poglavju bo podana posebna ocena pomoči za kritje izrednih stroškov procesa prestrukturiranja, dodeljena Hunosi, podjetju v javni lasti.

4.6   Načrt za Hunoso

| (107) | V zvezi s Hunoso je Komisija v dopisu z dne 30. marca 2004 poudarila, da je to podjetje sestavni del načrta za zaprtje, ki temelji na Odločbi 3632/93/ESPJ. Vendar naj bi iz socialnih in regionalnih razlogov do zaprtja prišlo po letu 2002. Proizvodni stroški tega podjetja so zelo visoki v primerjavi s proizvodnimi stroški drugih premogovniških podjetij v Skupnosti. Komisija je menila, da je zmanjševanje delovne sile in proizvodnje pod evropskim povprečjem. Načrt predvideva zaprtje dveh od devetih proizvodnih enot. Španija je v dopisu z dne 3. oktobra 2003 naznanila nadaljnjo zmanjšanje proizvodnih stroškov za 20 %, česar posledica je zmanjšanje pomoči za 25 % v letu 2005. Zmanjšanje proizvodnih stroškov, ki ga je Španija naznanila v dopisu z dne 3. oktobra 2003, bi privedlo do nadaljnjega zmanjšanja pomoči za Hunoso, ki naj bi v letu 2005 znašala 179 460 750 EUR. |
| --- | --- |

(107)

V zvezi s Hunoso je Komisija v dopisu z dne 30. marca 2004 poudarila, da je to podjetje sestavni del načrta za zaprtje, ki temelji na Odločbi 3632/93/ESPJ. Vendar naj bi iz socialnih in regionalnih razlogov do zaprtja prišlo po letu 2002. Proizvodni stroški tega podjetja so zelo visoki v primerjavi s proizvodnimi stroški drugih premogovniških podjetij v Skupnosti. Komisija je menila, da je zmanjševanje delovne sile in proizvodnje pod evropskim povprečjem. Načrt predvideva zaprtje dveh od devetih proizvodnih enot. Španija je v dopisu z dne 3. oktobra 2003 naznanila nadaljnjo zmanjšanje proizvodnih stroškov za 20 %, česar posledica je zmanjšanje pomoči za 25 % v letu 2005. Zmanjšanje proizvodnih stroškov, ki ga je Španija naznanila v dopisu z dne 3. oktobra 2003, bi privedlo do nadaljnjega zmanjšanja pomoči za Hunoso, ki naj bi v letu 2005 znašala 179 460 750 EUR.

| (108) | Komisija je v dopisu z dne 30. marca 2004 menila, da bo predlog, da podjetje Hunosa nudi zalogo premoga za 30-odstotno porabo (enako približno 100 dnem porabe) elektrarnam v svoji regiji, morda treba spoznati za nezdružljivega s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je v dopisu z dne 30. marca 2004 menila, da bo predlog, da podjetje Hunosa nudi zalogo premoga za 30-odstotno porabo (enako približno 100 dnem porabe) elektrarnam v svoji regiji, morda treba spoznati za nezdružljivega s skupnim trgom.

4.6.1   Proces prestrukturiranja Hunose

| (109) | Španske oblasti so potrdile, da nameravajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1407/2002 nadaljevati proces prestrukturiranja Hunose z namenom znatnega znižanja zneskov pomoči, znatnega zmanjšanja proizvodne zmogljivosti in ustreznega zmanjšanja delovne sile. Te ukrepe za prestrukturiranje je treba oceniti ob upoštevanju socialne in regionalne pomembnosti Hunose v avtonomni skupnosti Asturiji. |
| --- | --- |

(109)

Španske oblasti so potrdile, da nameravajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1407/2002 nadaljevati proces prestrukturiranja Hunose z namenom znatnega znižanja zneskov pomoči, znatnega zmanjšanja proizvodne zmogljivosti in ustreznega zmanjšanja delovne sile. Te ukrepe za prestrukturiranje je treba oceniti ob upoštevanju socialne in regionalne pomembnosti Hunose v avtonomni skupnosti Asturiji.

| (110) | Španske oblasti so Komisiji zagotovile podrobne informacije glede procesa prestrukturiranja Hunose, stroškov in prihodkov, pričakovanj in zneskov pomoči, ki naj bi se dodelili. |
| --- | --- |

(110)

Španske oblasti so Komisiji zagotovile podrobne informacije glede procesa prestrukturiranja Hunose, stroškov in prihodkov, pričakovanj in zneskov pomoči, ki naj bi se dodelili.

| (111) | Načrt vsebuje naslednje elemente:






  — | zmanjšanje delovne sile za 33,6 %, |
| --- | --- | --- |

(111)

Načrt vsebuje naslednje elemente:

—

zmanjšanje delovne sile za 33,6 %,

| — | zmanjšanje proizvodne zmogljivosti za 25 % in zaprtje dveh proizvodnih enot: Pumarabule in Figaredo (zmanjšanje za 700 000 ton), |
| --- | --- |

—

zmanjšanje proizvodne zmogljivosti za 25 % in zaprtje dveh proizvodnih enot: Pumarabule in Figaredo (zmanjšanje za 700 000 ton),

| — | zaprtje pralnice, |
| --- | --- |

—

zaprtje pralnice,

| — | povečanje produktivnosti za 21,4 %, |
| --- | --- |

—

povečanje produktivnosti za 21,4 %,

| — | zmanjšanje proizvodnje za 26,1 %, |
| --- | --- |

—

zmanjšanje proizvodnje za 26,1 %,

| — | zmanjšanje proizvodnih stroškov za 20 %, |
| --- | --- |

—

zmanjšanje proizvodnih stroškov za 20 %,

| — | zmanjšanje skupne pomoči za 25 % v obdobju 2003–2005, v primerjavi z zmanjšanjem za 12 % v prejšnjih štirih letih. |
| --- | --- |

—

zmanjšanje skupne pomoči za 25 % v obdobju 2003–2005, v primerjavi z zmanjšanjem za 12 % v prejšnjih štirih letih.

| (112) | Po letu 1986, datumu pristopa Španije k Skupnosti, so podatki v zvezi s procesom prestrukturiranja naslednji:






  — | zmanjšanje delovne sile za 71,9 % v podjetjih Hunosa in Minas de Figaredo, zmanjšanje števila delavcev z 21 911 leta 1986 na 6 151 leta 2001, |
| --- | --- | --- |

(112)

Po letu 1986, datumu pristopa Španije k Skupnosti, so podatki v zvezi s procesom prestrukturiranja naslednji:

—

zmanjšanje delovne sile za 71,9 % v podjetjih Hunosa in Minas de Figaredo, zmanjšanje števila delavcev z 21 911 leta 1986 na 6 151 leta 2001,

| — | zmanjšanje proizvodne zmogljivosti za 47,3 %, kar zadeva podzemno rudarjenje, |
| --- | --- |

—

zmanjšanje proizvodne zmogljivosti za 47,3 %, kar zadeva podzemno rudarjenje,

| — | zmanjšanje proizvodnje za 53,3 %, |
| --- | --- |

—

zmanjšanje proizvodnje za 53,3 %,

| — | po letu 1992 znižanje skupnega zneska proizvodne pomoči za 40 % pod sedanjimi pogoji in 56 % ob konstantni vrednosti. |
| --- | --- |

—

po letu 1992 znižanje skupnega zneska proizvodne pomoči za 40 % pod sedanjimi pogoji in 56 % ob konstantni vrednosti.

| (113) | V obdobju 1998–2004 je bila pomoč za Hunoso zmanjšana za 32 % (prilagojena vrednost), kar je nad povprečjem v španskem premogovništvu, saj je skupno zmanjšanje znašalo 25,7 %. Po letu 1992 so bili skupni zneski pomoči za Hunoso znižani za 54 % ob prilagojeni vrednosti in 69 % ob konstantni vrednosti. |
| --- | --- |

(113)

V obdobju 1998–2004 je bila pomoč za Hunoso zmanjšana za 32 % (prilagojena vrednost), kar je nad povprečjem v španskem premogovništvu, saj je skupno zmanjšanje znašalo 25,7 %. Po letu 1992 so bili skupni zneski pomoči za Hunoso znižani za 54 % ob prilagojeni vrednosti in 69 % ob konstantni vrednosti.

| (114) | Nadalje se zdi, da so španske oblasti nadaljevale proces prestrukturiranja izven okvirov načrta za prestrukturiranje Hunose za obdobje 2003–2005. V letu 2003 je dejansko dodeljena proizvodna pomoč znašala 264 480 000 EUR, medtem ko je bila predvidena pomoč 271 593 000 EUR, kar pomeni dodatno zmanjšanje za 2,6 %. Pomoč za kritje izrednih stroškov prestrukturiranja je znašala 240 689 000 EUR, medtem ko je bila predvidena pomoč 302 557 000 EUR, kar pomeni zmanjšanje za 20,4 %. |
| --- | --- |

(114)

Nadalje se zdi, da so španske oblasti nadaljevale proces prestrukturiranja izven okvirov načrta za prestrukturiranje Hunose za obdobje 2003–2005. V letu 2003 je dejansko dodeljena proizvodna pomoč znašala 264 480 000 EUR, medtem ko je bila predvidena pomoč 271 593 000 EUR, kar pomeni dodatno zmanjšanje za 2,6 %. Pomoč za kritje izrednih stroškov prestrukturiranja je znašala 240 689 000 EUR, medtem ko je bila predvidena pomoč 302 557 000 EUR, kar pomeni zmanjšanje za 20,4 %.

| (115) | Kar zadeva leto 2004, je proizvodnja padla na 1 070 000 milijonov ton, kar je v primerjavi z načrtom dodatno zmanjšanje za 20 %. Do konca leta 2004 se je število delavcev zmanjšalo na 4 137. Skupni znesek proizvodne pomoči, dejansko dodeljen v letu 2004, je namesto predvidenih 247 483 EUR znašal 254 682 EUR, kar je dodatno zmanjšanje za 2,8 %. |
| --- | --- |

(115)

Kar zadeva leto 2004, je proizvodnja padla na 1 070 000 milijonov ton, kar je v primerjavi z načrtom dodatno zmanjšanje za 20 %. Do konca leta 2004 se je število delavcev zmanjšalo na 4 137. Skupni znesek proizvodne pomoči, dejansko dodeljen v letu 2004, je namesto predvidenih 247 483 EUR znašal 254 682 EUR, kar je dodatno zmanjšanje za 2,8 %.

| (116) | Ob koncu leta 2005 je pričakovano število osebja 3 500. To je 14-odstotno zmanjšanje, kar presega okvire načrta. |
| --- | --- |

(116)

Ob koncu leta 2005 je pričakovano število osebja 3 500. To je 14-odstotno zmanjšanje, kar presega okvire načrta.

| (117) | Dejstvo, da so proizvodni stroški Hunose tako visoki, gre pripisati predvsem fizičnim značilnostim rudnikov. Gostota premoga je precej nizka, zato je potrebno za izkopavanje zajeti veliko območje, to pa zahteva visoko raven infrastrukture. Zaradi te nizke gostote premoga, ki je hkrati neenakomerno porazdeljen, je mehanizacija težavna. Poleg tega pa proces prestrukturiranja, zlasti znatno zmanjševanje delovne sile in veliko število delavcev, poslanih v predčasno upokojitev, ne prispeva k optimizaciji proizvodnih stroškov. Hunosa je vseeno dosegla znižanje proizvodnih stroškov z izboljšanjem upravljanja in usmeritvijo proizvodnje v enote, v katerih je mogoče z najnižjimi stroški najlaže poskrbeti za mehanizacijo in tehnično gledano izkopavanje. Z uporabo drugih orodij, mehanizacije in z uvajanjem računalniške opreme, z modernizacijo objektov in proizvodnih postopkov je bila izboljšana produktivnost. Ta pristop bo v prihodnosti privedel k nadaljnjemu zmanjševanju proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

(117)

Dejstvo, da so proizvodni stroški Hunose tako visoki, gre pripisati predvsem fizičnim značilnostim rudnikov. Gostota premoga je precej nizka, zato je potrebno za izkopavanje zajeti veliko območje, to pa zahteva visoko raven infrastrukture. Zaradi te nizke gostote premoga, ki je hkrati neenakomerno porazdeljen, je mehanizacija težavna. Poleg tega pa proces prestrukturiranja, zlasti znatno zmanjševanje delovne sile in veliko število delavcev, poslanih v predčasno upokojitev, ne prispeva k optimizaciji proizvodnih stroškov. Hunosa je vseeno dosegla znižanje proizvodnih stroškov z izboljšanjem upravljanja in usmeritvijo proizvodnje v enote, v katerih je mogoče z najnižjimi stroški najlaže poskrbeti za mehanizacijo in tehnično gledano izkopavanje. Z uporabo drugih orodij, mehanizacije in z uvajanjem računalniške opreme, z modernizacijo objektov in proizvodnih postopkov je bila izboljšana produktivnost. Ta pristop bo v prihodnosti privedel k nadaljnjemu zmanjševanju proizvodnih stroškov.

| (118) | Vendar Komisija ugotavlja, da zmanjšanje proizvodnih stroškov za 20 % v obdobju 2001–2005 ni privedlo do zmanjšanja proizvodne pomoči za 20 %. Po navedbah španskih oblasti gre to pripisati razlikam v prihodkih med letoma 2001 in 2005. Leta 2001 je bil povprečni prihodek veliko višji od povprečnega prihodka leta 2005, ki je znašal 37 EUR/etp. |
| --- | --- |

(118)

Vendar Komisija ugotavlja, da zmanjšanje proizvodnih stroškov za 20 % v obdobju 2001–2005 ni privedlo do zmanjšanja proizvodne pomoči za 20 %. Po navedbah španskih oblasti gre to pripisati razlikam v prihodkih med letoma 2001 in 2005. Leta 2001 je bil povprečni prihodek veliko višji od povprečnega prihodka leta 2005, ki je znašal 37 EUR/etp.

| (119) | V zvezi s temi prihodki za Hunoso so španske oblasti zagotovile podrobna pojasnila. Cena je določena v dolgoročnih pogodbah, v veliki meri s prostimi pogajanji med Hunoso in njenimi strankami, na liberaliziranem trgu. |
| --- | --- |

(119)

V zvezi s temi prihodki za Hunoso so španske oblasti zagotovile podrobna pojasnila. Cena je določena v dolgoročnih pogodbah, v veliki meri s prostimi pogajanji med Hunoso in njenimi strankami, na liberaliziranem trgu.

| (120) | Komisija na podlagi na novo prejetih informacij meni, da očitno nasprotje med znatnim prizadevanjem za zmanjšanje stroškov in manj znatnim zmanjšanjem proizvodne pomoči izhaja predvsem iz sprememb v prihodkih kot posledica mednarodnih cen za uvožen premog in menjalnega tečaja dolar/euro. Kot je pojasnjeno v poglavju 4.4.3 o izračunu prihodkov, so bili prihodki za obdobje 2003–2005 nižji v primerjavi s prihodki v letu 2001. Na podlagi informacij, ki so jih v zvezi s tem zagotovile španske oblasti, zlasti pogodb med Hunoso in petimi elektrarnami, ki za gorivo uporabljajo premog Hunose, je Komisija lahko ugotovila, da so bile pri izračunu prihodkov Hunose uporabljene prave vrednosti. |
| --- | --- |

(120)

Komisija na podlagi na novo prejetih informacij meni, da očitno nasprotje med znatnim prizadevanjem za zmanjšanje stroškov in manj znatnim zmanjšanjem proizvodne pomoči izhaja predvsem iz sprememb v prihodkih kot posledica mednarodnih cen za uvožen premog in menjalnega tečaja dolar/euro. Kot je pojasnjeno v poglavju 4.4.3 o izračunu prihodkov, so bili prihodki za obdobje 2003–2005 nižji v primerjavi s prihodki v letu 2001. Na podlagi informacij, ki so jih v zvezi s tem zagotovile španske oblasti, zlasti pogodb med Hunoso in petimi elektrarnami, ki za gorivo uporabljajo premog Hunose, je Komisija lahko ugotovila, da so bile pri izračunu prihodkov Hunose uporabljene prave vrednosti.

4.6.2   Pomoč Hunosi za zmanjševanje dejavnosti

| (121) | Pomoč, dodeljena v preteklosti za zmanjševanje dejavnosti, se nanaša na proizvodne enote Hunose, ki so se zaprle. V zvezi s tem Komisija meni, da so bile, tudi pri Hunosi, upoštevane prejšnje odločbe Komisije. |
| --- | --- |

(121)

Pomoč, dodeljena v preteklosti za zmanjševanje dejavnosti, se nanaša na proizvodne enote Hunose, ki so se zaprle. V zvezi s tem Komisija meni, da so bile, tudi pri Hunosi, upoštevane prejšnje odločbe Komisije.

4.6.3   Pomoč Hunosi za dostop do zalog premoga

| (122) | Načrt za Hunoso predvideva zaprtje rudnikov Pumarabule in Figaredo, kar pomeni trajno zmanjšanje zmogljivosti za 700 000 ton. Komisija sklepa, da naj bi bili drugi proizvodni načrti sestavni del načrta za dostop do zalog premoga. Vendar so španske oblasti navedle, da se to lahko spremeni v obdobju po letu 2005. Komisija se s tem lahko strinja, saj to odpira vrata nadaljnjemu zmanjševanju skupnih zneskov pomoči po letu 2005. |
| --- | --- |

(122)

Načrt za Hunoso predvideva zaprtje rudnikov Pumarabule in Figaredo, kar pomeni trajno zmanjšanje zmogljivosti za 700 000 ton. Komisija sklepa, da naj bi bili drugi proizvodni načrti sestavni del načrta za dostop do zalog premoga. Vendar so španske oblasti navedle, da se to lahko spremeni v obdobju po letu 2005. Komisija se s tem lahko strinja, saj to odpira vrata nadaljnjemu zmanjševanju skupnih zneskov pomoči po letu 2005.

| (123) | Da bi pojasnile, zakaj je proizvodnja Hunose sestavni del načrta za dostop do zalog premoga, se španske oblasti sklicujejo na dostopnost do zalog s tehničnega stališča, povpraševanje bližnjih elektrarn, kakovost premoga in potrebo elektrarn, opremljenih s tehničnimi objekti in napravami, ki ustrezajo kakovosti premoga, proizvedenega v Hunosi. Komisija ugotavlja, da je Španija opustila merilo 100-dnevne oskrbe najbližje elektrarne. Kot so pojasnile španske oblasti, je bil to le hipotetični primer, ki ga niso nikoli nameravale uporabiti kot merilo. Vendar kljub temu, da je to le primer, to ne vpliva na dejstvo, da so se španske oblasti odločile, da morajo zaloge Hunose kriti določen delež povpraševanja elektrarn, ki se nahajajo na istem območju. Glede na prilagodljivost tega merila Komisija ugotavlja, da se lahko od španskih oblasti pričakuje, da ne bodo kršile prostega pretoka blaga. |
| --- | --- |

(123)

Da bi pojasnile, zakaj je proizvodnja Hunose sestavni del načrta za dostop do zalog premoga, se španske oblasti sklicujejo na dostopnost do zalog s tehničnega stališča, povpraševanje bližnjih elektrarn, kakovost premoga in potrebo elektrarn, opremljenih s tehničnimi objekti in napravami, ki ustrezajo kakovosti premoga, proizvedenega v Hunosi. Komisija ugotavlja, da je Španija opustila merilo 100-dnevne oskrbe najbližje elektrarne. Kot so pojasnile španske oblasti, je bil to le hipotetični primer, ki ga niso nikoli nameravale uporabiti kot merilo. Vendar kljub temu, da je to le primer, to ne vpliva na dejstvo, da so se španske oblasti odločile, da morajo zaloge Hunose kriti določen delež povpraševanja elektrarn, ki se nahajajo na istem območju. Glede na prilagodljivost tega merila Komisija ugotavlja, da se lahko od španskih oblasti pričakuje, da ne bodo kršile prostega pretoka blaga.

| (124) | Po argumentiranju španskih oblasti Komisija meni, da se proizvodnja približno 1 milijona ton v letu 2005 lahko šteje kot sestavni del strateške zaloge proizvodnje premoga, ki bi jo španske oblasti rade ohranile. Komisija se strinja s špansko analizo, da načrt za Hunoso za obdobje 2003–2005 pomeni začasno, a bistveno sredstvo za poznejšo določitev proizvodnih enot, ki bodo vključene v novem načrtu glede dostopa do zalog premoga za obdobje 2006–2010. Glede na znatno zmanjšanje proizvodnje in zneska pomoči je načrt v skladu s pogoji, določenimi v Uredbi (ES) št. 1407/2002, in pomeni dobro podlago za nadaljevanje procesa prestrukturiranja. Ker so zaloge Hunose potrebne za dosego celotne proizvodnje 12 milijonov ton v letu 2005, se zdi Komisiji sprejemljivo, da bodo zaloge Hunose v obdobju 2003–2005 sestavni del načrta za dostop do zalog premoga. Vendar Komisija španske oblasti opominja, da bo treba načrt za dostop do zalog premoga, zlasti položaj Hunose v tem načrtu glede njenih visokih proizvodnih stroškov, ponovno preučiti za obdobje 2006–2010. Proizvodnjo Hunose in morebitne subvencije bo treba v tem obdobju znatno zmanjšati. |
| --- | --- |

(124)

Po argumentiranju španskih oblasti Komisija meni, da se proizvodnja približno 1 milijona ton v letu 2005 lahko šteje kot sestavni del strateške zaloge proizvodnje premoga, ki bi jo španske oblasti rade ohranile. Komisija se strinja s špansko analizo, da načrt za Hunoso za obdobje 2003–2005 pomeni začasno, a bistveno sredstvo za poznejšo določitev proizvodnih enot, ki bodo vključene v novem načrtu glede dostopa do zalog premoga za obdobje 2006–2010. Glede na znatno zmanjšanje proizvodnje in zneska pomoči je načrt v skladu s pogoji, določenimi v Uredbi (ES) št. 1407/2002, in pomeni dobro podlago za nadaljevanje procesa prestrukturiranja. Ker so zaloge Hunose potrebne za dosego celotne proizvodnje 12 milijonov ton v letu 2005, se zdi Komisiji sprejemljivo, da bodo zaloge Hunose v obdobju 2003–2005 sestavni del načrta za dostop do zalog premoga. Vendar Komisija španske oblasti opominja, da bo treba načrt za dostop do zalog premoga, zlasti položaj Hunose v tem načrtu glede njenih visokih proizvodnih stroškov, ponovno preučiti za obdobje 2006–2010. Proizvodnjo Hunose in morebitne subvencije bo treba v tem obdobju znatno zmanjšati.

4.6.4   Pomoč za kritje izrednih stroškov procesa prestrukturiranja Hunose

| (125) | Španske oblasti so zagotovile podrobne informacije glede pomoči za kritje izrednih stroškov procesa prestrukturiranja iz člena 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002 in stroške razčlenile na tehnične ter socialne stroške, kakor je prikazano v spodnji razpredelnici.








  EUR (1000) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 |
| Varnostno delo, stroški, povezani z obnavljanjem nekdanjih nahajališč premoga | 11 684 | 11 984 | 13 766 |
| Izredno notranje razvrednotenje | 9 514 | 10 902 | 22 905 |
| Celotni tehnični stroški | 21 198 | 22 886 | 36 638 |
| Stroški predčasnega upokojevanja | 277 969 | 273 019 | 247 300 |
| Odškodnine | 3 005 | 2 705 | 2 404 |
| Oskrba s premogom | 385 | 373 | 361 |
| Celotni socialni stroški | 281 359 | 276 097 | 250 065 |
| Skupaj | 302 557 | 298 983 | 286 203 |

(125)

Španske oblasti so zagotovile podrobne informacije glede pomoči za kritje izrednih stroškov procesa prestrukturiranja iz člena 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002 in stroške razčlenile na tehnične ter socialne stroške, kakor je prikazano v spodnji razpredelnici.

EUR (1000)

2003

2004

2005

Varnostno delo, stroški, povezani z obnavljanjem nekdanjih nahajališč premoga

11 684

11 984

13 766

Izredno notranje razvrednotenje

9 514

10 902

22 905

Celotni tehnični stroški

21 198

22 886

36 638

Stroški predčasnega upokojevanja

277 969

273 019

247 300

Odškodnine

3 005

2 705

2 404

Oskrba s premogom

385

373

361

Celotni socialni stroški

281 359

276 097

250 065

Skupaj

302 557

298 983

286 203

| (126) | Napovedi Hunose v zvezi s predčasnim upokojevanjem za obdobje 2002–2005 so 2 622 delavcev in strošek približno 417 000 EUR na osebo. Ti stroški se lahko razlikujejo, kot je bilo prikazano v zvezi z letom 2003. Dejansko dodeljena pomoč je bila 20 % manjša od predvidene pomoči. |
| --- | --- |

(126)

Napovedi Hunose v zvezi s predčasnim upokojevanjem za obdobje 2002–2005 so 2 622 delavcev in strošek približno 417 000 EUR na osebo. Ti stroški se lahko razlikujejo, kot je bilo prikazano v zvezi z letom 2003. Dejansko dodeljena pomoč je bila 20 % manjša od predvidene pomoči.

| (127) | V skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 1407/2002 je Komisija upoštevala dejstvo, da Hunosa na prizadetem območju zagotavlja 20 % neposrednih zaposlitev in da je težko ustvariti alternativne zaposlitve, saj je od leta 1986 zaposlila že 18 000 delavcev. Hunosa je gospodarsko in socialno zelo pomembna za avtonomno skupnost Asturijo. Komisija razume, da Španija potrebuje čas za razvoj dodatnih alternativnih gospodarskih dejavnosti v regiji. |
| --- | --- |

(127)

V skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 1407/2002 je Komisija upoštevala dejstvo, da Hunosa na prizadetem območju zagotavlja 20 % neposrednih zaposlitev in da je težko ustvariti alternativne zaposlitve, saj je od leta 1986 zaposlila že 18 000 delavcev. Hunosa je gospodarsko in socialno zelo pomembna za avtonomno skupnost Asturijo. Komisija razume, da Španija potrebuje čas za razvoj dodatnih alternativnih gospodarskih dejavnosti v regiji.

| (128) | Komisija na podlagi informacij, ki so ji jih zagotovile španske oblasti, meni, da ta pomoč izpolnjuje pogoje člena 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002. Pomoč zajema ukrepe, navedene v Prilogi k Uredbi, in ne presega stroškov. |
| --- | --- |

(128)

Komisija na podlagi informacij, ki so ji jih zagotovile španske oblasti, meni, da ta pomoč izpolnjuje pogoje člena 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002. Pomoč zajema ukrepe, navedene v Prilogi k Uredbi, in ne presega stroškov.

4.6.5   Zaposlovanje novih uslužbencev

| (129) | Iz informacij, ki jih je zagotovila Španija, je razvidno, da v obdobju 2003–2005 ni prišlo do zaposlitve novih rudarjev. Komisija je zadovoljna s tem pristopom in španske oblasti opominja, da je to pomemben dejavnik pri ocenjevanju združljivosti ukrepov za prestrukturiranje, zdaj in v prihodnosti. |
| --- | --- |

(129)

Iz informacij, ki jih je zagotovila Španija, je razvidno, da v obdobju 2003–2005 ni prišlo do zaposlitve novih rudarjev. Komisija je zadovoljna s tem pristopom in španske oblasti opominja, da je to pomemben dejavnik pri ocenjevanju združljivosti ukrepov za prestrukturiranje, zdaj in v prihodnosti.

4.6.6   Sklepne ugotovitve glede načrta za prestrukturiranje Hunose

| (130) | Komisija meni, da je Hunosa vložila precejšnje napore v prestrukturiranje in da v tej fazi glede na socialno in regionalno pomembnost Hunose ne bi bilo razumno zahtevati strožjih ukrepov. Komisija zato sklepa, da je načrt za prestrukturiranje Hunose v skladu z namenom in določbami Uredbe (ES) št. 1407/2002. Pomoč je bila dodeljena z namenom prispevanja k procesu prestrukturiranja, pri tem pa so upoštevani socialni in regionalni vidiki položaja Hunose v avtonomni skupnosti Asturiji. Dvom, ki ga je Komisija izrazila ob začetku postopka, zlasti glede izračuna zneskov pomoči, ki naj bi se dodelili, in meril, ki jih je treba upoštevati, so odpravile španske oblasti z zagotovitvijo dodatnih podrobnih informacij in sprejetjem dodatnih ukrepov za prestrukturiranje, ki presegajo okvire prvotno priglašenega načrta za prestrukturiranje. Vendar Komisija španske oblasti opominja, da bi bilo treba znova preučiti položaj Hunose glede na nove ukrepe za prestrukturiranje in načrt za dostop do zalog premoga za obdobje 2006–2010 ter da so potrebni novi ukrepi za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(130)

Komisija meni, da je Hunosa vložila precejšnje napore v prestrukturiranje in da v tej fazi glede na socialno in regionalno pomembnost Hunose ne bi bilo razumno zahtevati strožjih ukrepov. Komisija zato sklepa, da je načrt za prestrukturiranje Hunose v skladu z namenom in določbami Uredbe (ES) št. 1407/2002. Pomoč je bila dodeljena z namenom prispevanja k procesu prestrukturiranja, pri tem pa so upoštevani socialni in regionalni vidiki položaja Hunose v avtonomni skupnosti Asturiji. Dvom, ki ga je Komisija izrazila ob začetku postopka, zlasti glede izračuna zneskov pomoči, ki naj bi se dodelili, in meril, ki jih je treba upoštevati, so odpravile španske oblasti z zagotovitvijo dodatnih podrobnih informacij in sprejetjem dodatnih ukrepov za prestrukturiranje, ki presegajo okvire prvotno priglašenega načrta za prestrukturiranje. Vendar Komisija španske oblasti opominja, da bi bilo treba znova preučiti položaj Hunose glede na nove ukrepe za prestrukturiranje in načrt za dostop do zalog premoga za obdobje 2006–2010 ter da so potrebni novi ukrepi za prestrukturiranje.

4.7   Splošna ocena načrta za prestrukturiranje za obdobje 2003–2005

| (131) | Načrt za prestrukturiranje vsebuje elemente načrta za dostop do zalog premoga iz člena 9(6) Uredbe (ES) št. 1407/2002 in načrta za zaprtje iz člena 9(4) navedene uredbe. Komisija lahko zato v skladu s členom 10(1) Uredbe sprejme pozitivno odločitev o predlaganih načrtih. Hkrati lahko Komisija na podlagi člena 10(2) Uredbe sprejme odločitve o letni pomoči, ki so jo španske oblasti dodelile ali jo nameravajo dodeliti za premogovništvo za leta 2003, 2004 in 2005. Komisija mora pri odločanju o skladnosti pomoči upoštevati pogoje in merila iz členov 4 do 8 ter skladnost s cilji te uredbe. |
| --- | --- |

(131)

Načrt za prestrukturiranje vsebuje elemente načrta za dostop do zalog premoga iz člena 9(6) Uredbe (ES) št. 1407/2002 in načrta za zaprtje iz člena 9(4) navedene uredbe. Komisija lahko zato v skladu s členom 10(1) Uredbe sprejme pozitivno odločitev o predlaganih načrtih. Hkrati lahko Komisija na podlagi člena 10(2) Uredbe sprejme odločitve o letni pomoči, ki so jo španske oblasti dodelile ali jo nameravajo dodeliti za premogovništvo za leta 2003, 2004 in 2005. Komisija mora pri odločanju o skladnosti pomoči upoštevati pogoje in merila iz členov 4 do 8 ter skladnost s cilji te uredbe.

| (132) | Komisija meni, da bo glede na ukrepe za prestrukturiranje, ki jih je priglasila Španija, zmanjševanje državne pomoči privedlo do nadaljnjega stalnega zmanjševanja proizvodnje premoga. Skupni znesek pomoči v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 1407/2002 sledi padajočemu trendu in v nobenem letu po letu 2003 ne presega zneska pomoči, ki ga je odobrila Komisija za leto 2001. V zvezi z dostopom do zalog premoga, kot je določen v členu 5(3) Uredbe, Španija predlaga, da se v letu 2005 dostop do zalog premoga zagotovi s skupno zmogljivostjo 12 milijonov etp. Za dosego tega cilja je bila proizvodna zmogljivost zmanjšana za 1 600 000 ton. |
| --- | --- |

(132)

Komisija meni, da bo glede na ukrepe za prestrukturiranje, ki jih je priglasila Španija, zmanjševanje državne pomoči privedlo do nadaljnjega stalnega zmanjševanja proizvodnje premoga. Skupni znesek pomoči v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 1407/2002 sledi padajočemu trendu in v nobenem letu po letu 2003 ne presega zneska pomoči, ki ga je odobrila Komisija za leto 2001. V zvezi z dostopom do zalog premoga, kot je določen v členu 5(3) Uredbe, Španija predlaga, da se v letu 2005 dostop do zalog premoga zagotovi s skupno zmogljivostjo 12 milijonov etp. Za dosego tega cilja je bila proizvodna zmogljivost zmanjšana za 1 600 000 ton.

| (133) | Četudi so se povprečni proizvodni stroški v španskem premogovništvu rahlo znižali, ostajajo proizvodni stroški zelo visoki. Kljub dvigu cen na svetovnem trgu se neugoden gospodarski položaj španskega premoga v primerjavi z uvoženim premogom v naslednjih letih ne bo znatno spremenil. |
| --- | --- |

(133)

Četudi so se povprečni proizvodni stroški v španskem premogovništvu rahlo znižali, ostajajo proizvodni stroški zelo visoki. Kljub dvigu cen na svetovnem trgu se neugoden gospodarski položaj španskega premoga v primerjavi z uvoženim premogom v naslednjih letih ne bo znatno spremenil.

| (134) | Komisija meni, da predloženi podatki in predlagani okvir za leti 2006 in 2007 nudijo dobro usmeritev z zagotovitvijo vseh potrebnih pogojev. Španija je zagotovila, da bo v teh letih še naprej zmanjševala proizvodnjo in zniževala skupne zneske pomoči enako hitro kot v obdobju 2003–2005. Komisija se zato strinja s trenutno ravnijo in ustreznostjo informacij, ki jih je Španija zagotovila za leti 2006 in 2007. Španija bo podrobne podatke o celotnem obsegu pomoči v skladu s členoma 4 in 5 Uredbe (ES) št. 1407/2002 za leti 2006 in 2007 ter ukrepe za prestrukturiranje za obdobje do leta 2010 predložila pozneje. Komisija meni, da je ta časovna razporeditev utemeljena kot socialna in regionalna posledica zaprtja proizvodnih enot, ob upoštevanju dejstva, da je Španija izrecno navedla, da bo tudi v obdobju po letu 2005 izpolnjevala pogoj, da pomoč sledi padajočemu trendu. Ta zadnji element je ključen za oceno Komisije, saj je osnovni namen okvira, določenega z zgoraj omenjeno uredbo, zagotoviti končno znatno zmanjšanje pomoči, dodeljene premogovništvu. |
| --- | --- |

(134)

Komisija meni, da predloženi podatki in predlagani okvir za leti 2006 in 2007 nudijo dobro usmeritev z zagotovitvijo vseh potrebnih pogojev. Španija je zagotovila, da bo v teh letih še naprej zmanjševala proizvodnjo in zniževala skupne zneske pomoči enako hitro kot v obdobju 2003–2005. Komisija se zato strinja s trenutno ravnijo in ustreznostjo informacij, ki jih je Španija zagotovila za leti 2006 in 2007. Španija bo podrobne podatke o celotnem obsegu pomoči v skladu s členoma 4 in 5 Uredbe (ES) št. 1407/2002 za leti 2006 in 2007 ter ukrepe za prestrukturiranje za obdobje do leta 2010 predložila pozneje. Komisija meni, da je ta časovna razporeditev utemeljena kot socialna in regionalna posledica zaprtja proizvodnih enot, ob upoštevanju dejstva, da je Španija izrecno navedla, da bo tudi v obdobju po letu 2005 izpolnjevala pogoj, da pomoč sledi padajočemu trendu. Ta zadnji element je ključen za oceno Komisije, saj je osnovni namen okvira, določenega z zgoraj omenjeno uredbo, zagotoviti končno znatno zmanjšanje pomoči, dodeljene premogovništvu.

| (135) | Španija se je odločila, da nadaljuje s sistemom dodeljevanja pomoči, kot ga je uporabljala v preteklosti. Po eni strani so ukrepi za prestrukturiranje v interesu varnosti oskrbe z energijo, po drugi strani pa ti ukrepi omogočajo nadaljevanje procesa prestrukturiranja. Priglašen znesek pomoči je potreben, saj zagotavlja dostop do zalog premoga in zmanjševanje premogovniške dejavnosti, ki je bistvenega pomena. Brez pomoči bi bilo treba proizvodnjo v Španiji ustaviti, saj premogovništvo ni konkurenčno. |
| --- | --- |

(135)

Španija se je odločila, da nadaljuje s sistemom dodeljevanja pomoči, kot ga je uporabljala v preteklosti. Po eni strani so ukrepi za prestrukturiranje v interesu varnosti oskrbe z energijo, po drugi strani pa ti ukrepi omogočajo nadaljevanje procesa prestrukturiranja. Priglašen znesek pomoči je potreben, saj zagotavlja dostop do zalog premoga in zmanjševanje premogovniške dejavnosti, ki je bistvenega pomena. Brez pomoči bi bilo treba proizvodnjo v Španiji ustaviti, saj premogovništvo ni konkurenčno.

| (136) | Komisija meni, da je ocenjeni obseg proizvodne zmogljivosti, določen na 12 milijonov etp za leto 2005 za špansko oskrbo z energijo, mogoče upravičiti ob upoštevanju španske politike varnosti oskrbe in splošne energetske politike. Pri tej oceni je Komisija upoštevala dejstvo, da bo Španija povečala delež obnovljivih virov v svoji mešanici energetskih virov za obdobje do leta 2010. |
| --- | --- |

(136)

Komisija meni, da je ocenjeni obseg proizvodne zmogljivosti, določen na 12 milijonov etp za leto 2005 za špansko oskrbo z energijo, mogoče upravičiti ob upoštevanju španske politike varnosti oskrbe in splošne energetske politike. Pri tej oceni je Komisija upoštevala dejstvo, da bo Španija povečala delež obnovljivih virov v svoji mešanici energetskih virov za obdobje do leta 2010.

| (137) | Glede na to, da bodo imeli priglašeni ukrepi za prestrukturiranje pomembne posledice za trg dela, je Komisija v svoji oceni načrta upoštevala potrebo po kar največjem zmanjšanju socialnega in regionalnega vpliva prestrukturiranja španskega premogovništva. |
| --- | --- |

(137)

Glede na to, da bodo imeli priglašeni ukrepi za prestrukturiranje pomembne posledice za trg dela, je Komisija v svoji oceni načrta upoštevala potrebo po kar največjem zmanjšanju socialnega in regionalnega vpliva prestrukturiranja španskega premogovništva.

| (138) | Komisija na podlagi priglasitev meni, da načrtovanje za premogovništvo v Španiji temelji na naslednjih ciljih: postopno zmanjševanje potrebne finančne pomoči, zmanjševanje proizvodnje in proizvodnih stroškov, oskrbovanje potrošnikov z ustrezno kakovostjo v ustreznem času, socialno sprejemljivo zmanjševanje zaposlenosti in upoštevanje regionalnega vpliva ukrepov. |
| --- | --- |

(138)

Komisija na podlagi priglasitev meni, da načrtovanje za premogovništvo v Španiji temelji na naslednjih ciljih: postopno zmanjševanje potrebne finančne pomoči, zmanjševanje proizvodnje in proizvodnih stroškov, oskrbovanje potrošnikov z ustrezno kakovostjo v ustreznem času, socialno sprejemljivo zmanjševanje zaposlenosti in upoštevanje regionalnega vpliva ukrepov.

| (139) | Komisija zato ugotavlja, da je španski načrt za prestrukturiranje za obdobje 2003–2005 dovolj podroben in nudi dobro usmeritev s potrebnimi pogoji za leti 2006 in 2007. Poleg tega načrt nudi natančen pregled vloge premoga v energetski in okoljski politiki pri oskrbi s primarno energijo do leta 2010. |
| --- | --- |

(139)

Komisija zato ugotavlja, da je španski načrt za prestrukturiranje za obdobje 2003–2005 dovolj podroben in nudi dobro usmeritev s potrebnimi pogoji za leti 2006 in 2007. Poleg tega načrt nudi natančen pregled vloge premoga v energetski in okoljski politiki pri oskrbi s primarno energijo do leta 2010.

| (140) | Glede na zgoraj navedeno in ob upoštevanju, da so bili sprejeti ukrepi, ki presegajo okvire prvotno priglašenega načrta za prestrukturiranje, Komisija meni, da je načrt, ki ga je predložila Španija, združljiv s cilji in merili Uredbe (ES) št. 1407/2002, zlasti z merili, določenimi v členu 9(4) in (6) Uredbe. Ker je bila ali bo pomoč za leta 2003, 2004 in 2005 dodeljena na podlagi in v skladu z načrtom za prestrukturiranje, Komisija na podlagi člena 10(2) zgoraj navedene uredbe sklepa, da je ta pomoč dodeljena v skladu z Uredbo. |
| --- | --- |

(140)

Glede na zgoraj navedeno in ob upoštevanju, da so bili sprejeti ukrepi, ki presegajo okvire prvotno priglašenega načrta za prestrukturiranje, Komisija meni, da je načrt, ki ga je predložila Španija, združljiv s cilji in merili Uredbe (ES) št. 1407/2002, zlasti z merili, določenimi v členu 9(4) in (6) Uredbe. Ker je bila ali bo pomoč za leta 2003, 2004 in 2005 dodeljena na podlagi in v skladu z načrtom za prestrukturiranje, Komisija na podlagi člena 10(2) zgoraj navedene uredbe sklepa, da je ta pomoč dodeljena v skladu z Uredbo.

5.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (141) | Komisija ugotavlja, da je Španija nezakonito dodelila državno pomoč za premogovništvo za leti 2003 in 2004, saj je kršila člen 88(3) Pogodbe. Vendar Komisija po analizi ukrepov in informacij, ki ji jih je predložila Španija na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 1407/2002, ugotavlja, da sta načrt za prestrukturiranje premogovništva za obdobje 2003–2005 in državna pomoč za obdobje 2003–2005, ki temelji na načrtu za prestrukturiranje, združljiva s skupnim trgom. Španiji se zato odobri izplačevanje pomoči – |
| --- | --- |

(141)

Komisija ugotavlja, da je Španija nezakonito dodelila državno pomoč za premogovništvo za leti 2003 in 2004, saj je kršila člen 88(3) Pogodbe. Vendar Komisija po analizi ukrepov in informacij, ki ji jih je predložila Španija na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 1407/2002, ugotavlja, da sta načrt za prestrukturiranje premogovništva za obdobje 2003–2005 in državna pomoč za obdobje 2003–2005, ki temelji na načrtu za prestrukturiranje, združljiva s skupnim trgom. Španiji se zato odobri izplačevanje pomoči –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Načrt za prestrukturiranje premogovništva in državna pomoč za obdobje 2003–2005, ki jo je Španija dodelila v letih 2003 in 2004, sta združljiva s skupnim trgom v smislu člena 87(3) Pogodbe ES. Španiji se zato odobri izplačevanje pomoči.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Španijo.

V Bruslju, 21. decembra 2005

Za Komisijo

Andris PIEBALGS

Član Komisije

---

(1)  UL C 182, 15.7.2004, str. 3.

1

(2)  UL L 205, 2.8.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu 2003.

2

(3)  UL L 300, 5.11.2002, str. 42.

3

(4)  Glej opombo 1.

4

(5)  UL L 303, 13.11.1998, str. 57.

5

(6)  UL L 329, 30.12.1993, str. 12.

6

(7)  Člen 4 in člen 5(3) Uredbe (ES) št. 1407/2002.

7

(8)  Člen 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002.

8

(9)  Člen 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002.

9

(10)  Člen 4 Uredbe (ES) št. 1407/2002.

10

(11)  Člen 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002.

11

(12)  UL L 296, 30.10.2002, str. 73.

12

(13)  Sociedad Estatal de Ecónomia y Hacienda, ustanovljena leta 1996 v pristojnosti Ministrstva za finance in gospodarske zadeve.

13

(14)  COM(2001) 264 konč, str. 11.

14

(15)  Stroški, zavarovanje in prevoznina.

15

---