# Úradný vestník L 306/2011

| | ISSN 1977-0790
  doi:10.3000/19770790.L_2011.306.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 306 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5423. novembra 2011 |

ISSN 1977-0790

doi:10.3000/19770790.L_2011.306.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 306

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5423. novembra 2011

---

| Obsah | | I   Legislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1173/2011 zo 16. novembra 2011 o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne | 1 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1174/2011 zo 16. novembra 2011 o opatreniach na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny | 8 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1175/2011 zo 16. novembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii | 12 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh | 25 |
| | * | Nariadenie Rady (EÚ) č. 1177/2011 z 8. novembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku | 33 |

Obsah

I   Legislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1173/2011 zo 16. novembra 2011 o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne

1

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1174/2011 zo 16. novembra 2011 o opatreniach na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny

8

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1175/2011 zo 16. novembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii

12

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh

25

*

Nariadenie Rady (EÚ) č. 1177/2011 z 8. novembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku

33

| | | II   Nelegislatívne akty |
| --- | --- | --- |
| | | SMERNICE |
| | * | Smernica Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov | 41 |

II   Nelegislatívne akty

SMERNICE

*

Smernica Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov

41

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Legislatívne akty

NARIADENIA

| 23.11.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 306/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 306/1

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1173/2011

zo 16. novembra 2011

o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s článkom 121 ods. 6,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Členské štáty, ktorých menou je euro, majú osobitný záujem a zodpovednosť uskutočňovať hospodárske politiky, ktoré podporujú riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie, a zabrániť politikám, ktoré ohrozujú jej fungovanie. |
| --- | --- |

(1)

Členské štáty, ktorých menou je euro, majú osobitný záujem a zodpovednosť uskutočňovať hospodárske politiky, ktoré podporujú riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie, a zabrániť politikám, ktoré ohrozujú jej fungovanie.

| (2) | Zmluva o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) umožňuje prijatie osobitných opatrení v eurozóne, ktoré presahujú ustanovenia uplatniteľné na všetky členské štáty, s cieľom zabezpečiť riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie. |
| --- | --- |

(2)

Zmluva o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) umožňuje prijatie osobitných opatrení v eurozóne, ktoré presahujú ustanovenia uplatniteľné na všetky členské štáty, s cieľom zabezpečiť riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie.

| (3) | Zo skúseností získaných počas prvého desaťročia hospodárskej a menovej únie, ako aj z chýb urobených v danom období vyplýva potreba zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z väčšej zodpovednosti jednotlivých členských štátov za spoločne dohodnuté pravidlá a politiky a z pevnejšieho rámca dohľadu nad vnútroštátnymi hospodárskymi politikami na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(3)

Zo skúseností získaných počas prvého desaťročia hospodárskej a menovej únie, ako aj z chýb urobených v danom období vyplýva potreba zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z väčšej zodpovednosti jednotlivých členských štátov za spoločne dohodnuté pravidlá a politiky a z pevnejšieho rámca dohľadu nad vnútroštátnymi hospodárskymi politikami na úrovni Únie.

| (4) | Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených a súdržných politík v oblasti trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti, a to najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť, s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu, podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o európsky semester posilnenej koordinácie hospodárskych a rozpočtových politík, o účinný rámec prevencie a nápravy nadmerného deficitu verejnej správy (Pakt stability a rastu), o pevný rámec prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce a posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním vrátane makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká. |
| --- | --- |

(4)

Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených a súdržných politík v oblasti trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti, a to najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť, s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu, podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o európsky semester posilnenej koordinácie hospodárskych a rozpočtových politík, o účinný rámec prevencie a nápravy nadmerného deficitu verejnej správy (Pakt stability a rastu), o pevný rámec prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce a posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním vrátane makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká.

| (5) | Pakt stability a rastu a úplný rámec správy ekonomických záležitostí by mali dopĺňať a podporovať stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť a mali by s ňou byť v súlade. Vzájomné vzťahy medzi rôznymi oblasťami by nemali umožňovať výnimky z ustanovení Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

(5)

Pakt stability a rastu a úplný rámec správy ekonomických záležitostí by mali dopĺňať a podporovať stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť a mali by s ňou byť v súlade. Vzájomné vzťahy medzi rôznymi oblasťami by nemali umožňovať výnimky z ustanovení Paktu stability a rastu.

| (6) | Dosiahnutie a udržanie dynamického vnútorného trhu by sa malo považovať za prvok riadneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie. |
| --- | --- |

(6)

Dosiahnutie a udržanie dynamického vnútorného trhu by sa malo považovať za prvok riadneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie.

| (7) | Komisia by mala zohrávať výraznejšiu úlohu v postupe zvýšeného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenia každého jednotlivého členského štátu, monitorovanie, misie na mieste, odporúčania a napomenutia. Pri prijímaní rozhodnutí o sankciách by sa úloha Rady mala obmedziť a pri hlasovaní v Rade by sa mala uplatňovať obrátená kvalifikovaná väčšina. |
| --- | --- |

(7)

Komisia by mala zohrávať výraznejšiu úlohu v postupe zvýšeného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenia každého jednotlivého členského štátu, monitorovanie, misie na mieste, odporúčania a napomenutia. Pri prijímaní rozhodnutí o sankciách by sa úloha Rady mala obmedziť a pri hlasovaní v Rade by sa mala uplatňovať obrátená kvalifikovaná väčšina.

| (8) | S cieľom zabezpečiť trvalý dialóg s členskými štátmi zameraný na dosiahnutie cieľov tohto nariadenia by Komisia mala uskutočňovať misie dohľadu. |
| --- | --- |

(8)

S cieľom zabezpečiť trvalý dialóg s členskými štátmi zameraný na dosiahnutie cieľov tohto nariadenia by Komisia mala uskutočňovať misie dohľadu.

| (9) | Komisia by mala v pravidelných intervaloch vykonávať rozsiahle hodnotenie systému správy ekonomických záležitostí, najmä účinnosti a primeranosti jeho sankcií. Tieto hodnotenia by mali byť v prípade potreby doplnené príslušnými návrhmi. |
| --- | --- |

(9)

Komisia by mala v pravidelných intervaloch vykonávať rozsiahle hodnotenie systému správy ekonomických záležitostí, najmä účinnosti a primeranosti jeho sankcií. Tieto hodnotenia by mali byť v prípade potreby doplnené príslušnými návrhmi.

| (10) | Komisia by mala pri vykonávaní tohto nariadenia zohľadňovať súčasnú hospodársku situáciu dotknutých členských štátov. |
| --- | --- |

(10)

Komisia by mala pri vykonávaní tohto nariadenia zohľadňovať súčasnú hospodársku situáciu dotknutých členských štátov.

| (11) | Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. |
| --- | --- |

(11)

Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov.

| (12) | Môže sa nadviazať hospodársky dialóg s Európskym parlamentom, ktorý umožní Komisii, aby zverejnila svoje analýzy, a ktorý umožní predsedovi Rady, Komisie a prípadne i predsedovi Európskej rady alebo predsedovi Euroskupiny, aby o nich diskutovali. Takáto verejná debata by mohla umožniť diskusiu o vedľajších účinkoch vnútroštátnych rozhodnutí a verejný tlak zo strany partnerov na príslušné strany. Zatiaľ čo príslušný výbor Európskeho parlamentu uznáva, že partnermi Európskeho parlamentu v rámci tohto dialógu sú príslušné inštitúcie Únie a ich zástupcovia, môže členskému štátu, ktorého sa týka rozhodnutie Rady prijaté podľa článkov 4, 5 a 6 tohto nariadenia, ponúknuť možnosť zúčastniť sa na výmene názorov. Účasť členských štátov v takejto výmene názorov je dobrovoľná. |
| --- | --- |

(12)

Môže sa nadviazať hospodársky dialóg s Európskym parlamentom, ktorý umožní Komisii, aby zverejnila svoje analýzy, a ktorý umožní predsedovi Rady, Komisie a prípadne i predsedovi Európskej rady alebo predsedovi Euroskupiny, aby o nich diskutovali. Takáto verejná debata by mohla umožniť diskusiu o vedľajších účinkoch vnútroštátnych rozhodnutí a verejný tlak zo strany partnerov na príslušné strany. Zatiaľ čo príslušný výbor Európskeho parlamentu uznáva, že partnermi Európskeho parlamentu v rámci tohto dialógu sú príslušné inštitúcie Únie a ich zástupcovia, môže členskému štátu, ktorého sa týka rozhodnutie Rady prijaté podľa článkov 4, 5 a 6 tohto nariadenia, ponúknuť možnosť zúčastniť sa na výmene názorov. Účasť členských štátov v takejto výmene názorov je dobrovoľná.

| (13) | Na účinnejšie presadzovanie rozpočtového dohľadu v eurozóne sú nevyhnutné ďalšie sankcie. Tieto sankcie by mali zlepšiť dôveryhodnosť rámca rozpočtového dohľadu Únie. |
| --- | --- |

(13)

Na účinnejšie presadzovanie rozpočtového dohľadu v eurozóne sú nevyhnutné ďalšie sankcie. Tieto sankcie by mali zlepšiť dôveryhodnosť rámca rozpočtového dohľadu Únie.

| (14) | Pravidlá ustanovené v tomto nariadení, by mali zabezpečiť spravodlivý, včasný, odstupňovaný a účinný mechanizmus na dodržiavanie preventívnych a nápravných častí Paktu stability a rastu, najmä nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (4) a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (5), pričom dodržiavanie rozpočtovej disciplíny sa preveruje na základe kritéria deficitu verejnej správy a kritéria dlhu verejnej správy. |
| --- | --- |

(14)

Pravidlá ustanovené v tomto nariadení, by mali zabezpečiť spravodlivý, včasný, odstupňovaný a účinný mechanizmus na dodržiavanie preventívnych a nápravných častí Paktu stability a rastu, najmä nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (4) a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (5), pričom dodržiavanie rozpočtovej disciplíny sa preveruje na základe kritéria deficitu verejnej správy a kritéria dlhu verejnej správy.

| (15) | Sankcie podľa tohto nariadenia založené na preventívnej časti Paktu stability a rastu pre členské štáty, ktorých menou je euro, by mali poskytovať stimuly na vykonanie úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa a na jeho zachovanie. |
| --- | --- |

(15)

Sankcie podľa tohto nariadenia založené na preventívnej časti Paktu stability a rastu pre členské štáty, ktorých menou je euro, by mali poskytovať stimuly na vykonanie úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa a na jeho zachovanie.

| (16) | S cieľom zamedziť skresleniu údajov o deficite verejnej správy a dlhu verejnej správy, ktoré zásadne prispievajú ku koordinácii hospodárskej politiky v Únii, či už zámernému skresleniu alebo skresleniu v dôsledku hrubej nedbalosti, by sa mali členským štátom zodpovedným za takéto skreslenie uložiť pokuty. |
| --- | --- |

(16)

S cieľom zamedziť skresleniu údajov o deficite verejnej správy a dlhu verejnej správy, ktoré zásadne prispievajú ku koordinácii hospodárskej politiky v Únii, či už zámernému skresleniu alebo skresleniu v dôsledku hrubej nedbalosti, by sa mali členským štátom zodpovedným za takéto skreslenie uložiť pokuty.

| (17) | S cieľom doplniť pravidlá výpočtu výšky pokút za zmanipulovanie štatistických údajov, ako aj pravidlá postupu, ktorý má uplatňovať Komisia pri vyšetrovaní takéhoto konania, by sa mala Komisii udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o podrobné kritériá na stanovenie výšky pokuty a vykonávanie vyšetrovaní zo strany Komisie. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. Pri príprave a vypracovávaní delegovaných aktov by mala Komisia zabezpečiť súčasné, včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. |
| --- | --- |

(17)

S cieľom doplniť pravidlá výpočtu výšky pokút za zmanipulovanie štatistických údajov, ako aj pravidlá postupu, ktorý má uplatňovať Komisia pri vyšetrovaní takéhoto konania, by sa mala Komisii udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o podrobné kritériá na stanovenie výšky pokuty a vykonávanie vyšetrovaní zo strany Komisie. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. Pri príprave a vypracovávaní delegovaných aktov by mala Komisia zabezpečiť súčasné, včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.

| (18) | V preventívnej časti Paktu stability a rastu by sa prispôsobenie strednodobému rozpočtovému cieľu a jeho dodržanie mali zabezpečiť prostredníctvom povinnosti dočasne uložiť úročený vklad, ktorá sa uloží členskému štátu, ktorého menou je euro a ktorý nedosahuje uspokojivý pokrok v rozpočtovej konsolidácii. Mal by to byť prípad, keď sa členský štát, vrátane členského štátu, ktorého deficit je nižší ako referenčná hodnota 3 % hrubého domáceho produktu (ďalej len „HDP“), výrazne odkláňa od strednodobého rozpočtového cieľa alebo primeraného prispôsobenia v záujme dosiahnutia tohto cieľa a tento odklon nekoriguje. |
| --- | --- |

(18)

V preventívnej časti Paktu stability a rastu by sa prispôsobenie strednodobému rozpočtovému cieľu a jeho dodržanie mali zabezpečiť prostredníctvom povinnosti dočasne uložiť úročený vklad, ktorá sa uloží členskému štátu, ktorého menou je euro a ktorý nedosahuje uspokojivý pokrok v rozpočtovej konsolidácii. Mal by to byť prípad, keď sa členský štát, vrátane členského štátu, ktorého deficit je nižší ako referenčná hodnota 3 % hrubého domáceho produktu (ďalej len „HDP“), výrazne odkláňa od strednodobého rozpočtového cieľa alebo primeraného prispôsobenia v záujme dosiahnutia tohto cieľa a tento odklon nekoriguje.

| (19) | Nariadený úročený vklad spolu s naakumulovaným úrokom by sa mal pre dotknutý členský štát uvoľniť, ak sa Rada uistí, že situácia, na základe ktorej vznikla povinnosť vklad uložiť, sa skončila. |
| --- | --- |

(19)

Nariadený úročený vklad spolu s naakumulovaným úrokom by sa mal pre dotknutý členský štát uvoľniť, ak sa Rada uistí, že situácia, na základe ktorej vznikla povinnosť vklad uložiť, sa skončila.

| (20) | V nápravnej časti Paktu stability a rastu by mali mať sankcie pre členské štáty, ktorých menou je euro, formu povinnosti uložiť neúročený vklad v spojení s rozhodnutím Rady, v ktorom sa konštatuje existencia nadmerného deficitu, ak už bola dotknutému členskému štátu v preventívnej časti Paktu stability a rastu nariadená povinnosť uložiť úročený vklad, alebo v prípadoch obzvlášť závažného nedodržania záväzkov rozpočtovej politiky ustanovených v Pakte stability a rastu alebo formu povinnosti zaplatiť pokutu v prípade nesplnenia odporúčania Rady odstrániť nadmerný deficit verejnej správy. |
| --- | --- |

(20)

V nápravnej časti Paktu stability a rastu by mali mať sankcie pre členské štáty, ktorých menou je euro, formu povinnosti uložiť neúročený vklad v spojení s rozhodnutím Rady, v ktorom sa konštatuje existencia nadmerného deficitu, ak už bola dotknutému členskému štátu v preventívnej časti Paktu stability a rastu nariadená povinnosť uložiť úročený vklad, alebo v prípadoch obzvlášť závažného nedodržania záväzkov rozpočtovej politiky ustanovených v Pakte stability a rastu alebo formu povinnosti zaplatiť pokutu v prípade nesplnenia odporúčania Rady odstrániť nadmerný deficit verejnej správy.

| (21) | S cieľom vyhnúť sa retroaktívnemu uplatňovaniu sankcií podľa preventívnej časti Paktu stability a rastu ustanovenom v tomto nariadení by sa mali uplatňovať výlučne v súvislosti s príslušnými rozhodnutiami, ktoré Rada prijme podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia. Podobne s cieľom vyhnúť sa retroaktívnemu uplatňovaniu sankcií podľa nápravnej časti Paktu stability a rastu ustanovenom v tomto nariadení by sa mali v každom prípade uplatňovať výlučne v súvislosti s príslušnými odporúčaniami a rozhodnutiami o odstránení nadmerného deficitu verejnej správy, ktoré Rada prijme po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(21)

S cieľom vyhnúť sa retroaktívnemu uplatňovaniu sankcií podľa preventívnej časti Paktu stability a rastu ustanovenom v tomto nariadení by sa mali uplatňovať výlučne v súvislosti s príslušnými rozhodnutiami, ktoré Rada prijme podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia. Podobne s cieľom vyhnúť sa retroaktívnemu uplatňovaniu sankcií podľa nápravnej časti Paktu stability a rastu ustanovenom v tomto nariadení by sa mali v každom prípade uplatňovať výlučne v súvislosti s príslušnými odporúčaniami a rozhodnutiami o odstránení nadmerného deficitu verejnej správy, ktoré Rada prijme po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia.

| (22) | Výška úročeného vkladu, neúročeného vkladu a pokuty stanovenej v tomto nariadení by sa mala určiť tak, aby sa zabezpečilo spravodlivé odstupňovanie sankcií v preventívnych a nápravných opatreniach Paktu stability a rastu a poskytol dostatok stimulov pre členské štáty, ktorých menou je euro, aby dodržiavali fiškálny rámec Únie. Pokuty podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ a ako sa uvádza v článku 12 nariadenia (ES) č. 1467/97 sú zložené z pevnej časti, ktorej výška je 0,2 % HDP, a z premenlivej časti. Odstupňovanie a rovnaký prístup k členským štátom sa teda zabezpečia, ak sa úročený vklad, neúročený vklad a pokuta určené v tomto nariadení rovnajú 0,2 % HDP, čo je výška pevnej zložky pokuty podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(22)

Výška úročeného vkladu, neúročeného vkladu a pokuty stanovenej v tomto nariadení by sa mala určiť tak, aby sa zabezpečilo spravodlivé odstupňovanie sankcií v preventívnych a nápravných opatreniach Paktu stability a rastu a poskytol dostatok stimulov pre členské štáty, ktorých menou je euro, aby dodržiavali fiškálny rámec Únie. Pokuty podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ a ako sa uvádza v článku 12 nariadenia (ES) č. 1467/97 sú zložené z pevnej časti, ktorej výška je 0,2 % HDP, a z premenlivej časti. Odstupňovanie a rovnaký prístup k členským štátom sa teda zabezpečia, ak sa úročený vklad, neúročený vklad a pokuta určené v tomto nariadení rovnajú 0,2 % HDP, čo je výška pevnej zložky pokuty podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ.

| (23) | Rada by mala mať možnosť znížiť výšku sankcií uložených členským štátom, ktorých menou je euro, alebo tieto sankcie zrušiť na základe odporúčania Komisie nadväzujúceho na odôvodnenú žiadosť dotknutého členského štátu. V nápravnej časti Paktu stability a rastu by Komisia tiež mala mať možnosť odporučiť zníženie výšky sankcie alebo jej zrušenie pre výnimočné hospodárske okolnosti. |
| --- | --- |

(23)

Rada by mala mať možnosť znížiť výšku sankcií uložených členským štátom, ktorých menou je euro, alebo tieto sankcie zrušiť na základe odporúčania Komisie nadväzujúceho na odôvodnenú žiadosť dotknutého členského štátu. V nápravnej časti Paktu stability a rastu by Komisia tiež mala mať možnosť odporučiť zníženie výšky sankcie alebo jej zrušenie pre výnimočné hospodárske okolnosti.

| (24) | Neúročený vklad by sa mal po odstránení nadmerného deficitu uvoľniť, kým úroky na takomto vklade a vybrané pokuty by sa mali prideliť na stabilizačné mechanizmy vytvorené členskými štátmi, ktorých menou je euro, na poskytovanie finančnej pomoci v záujme zabezpečenia stability eurozóny ako celku. |
| --- | --- |

(24)

Neúročený vklad by sa mal po odstránení nadmerného deficitu uvoľniť, kým úroky na takomto vklade a vybrané pokuty by sa mali prideliť na stabilizačné mechanizmy vytvorené členskými štátmi, ktorých menou je euro, na poskytovanie finančnej pomoci v záujme zabezpečenia stability eurozóny ako celku.

| (25) | Právomoc prijímať individuálne rozhodnutia na uplatňovanie sankcií ustanovených v tomto nariadení by sa mala preniesť na Radu. Individuálne rozhodnutia ako súčasť koordinácie hospodárskych politík členských štátov v rámci Rady, ako sa ustanovuje v článku 121 ods. 1 ZFEÚ, sú neoddeliteľnými následnými krokmi opatrení prijatých Radou v súlade s článkami 121 a 126 ZFEÚ a nariadeniami (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97. |
| --- | --- |

(25)

Právomoc prijímať individuálne rozhodnutia na uplatňovanie sankcií ustanovených v tomto nariadení by sa mala preniesť na Radu. Individuálne rozhodnutia ako súčasť koordinácie hospodárskych politík členských štátov v rámci Rady, ako sa ustanovuje v článku 121 ods. 1 ZFEÚ, sú neoddeliteľnými následnými krokmi opatrení prijatých Radou v súlade s článkami 121 a 126 ZFEÚ a nariadeniami (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97.

| (26) | Keďže toto nariadenie obsahuje všeobecné pravidlá účinného presadzovania nariadení (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97, malo by sa prijať v súlade s riadnym legislatívnym postupom podľa článku 121 ods. 6 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(26)

Keďže toto nariadenie obsahuje všeobecné pravidlá účinného presadzovania nariadení (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97, malo by sa prijať v súlade s riadnym legislatívnym postupom podľa článku 121 ods. 6 ZFEÚ.

| (27) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to ustanovenie systému sankcií na zlepšenie presadzovania preventívnej a nápravnej časti Paktu stability a rastu v eurozóne, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“). V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje toto nariadenie rámec, ktorý je nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa, |
| --- | --- |

(27)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to ustanovenie systému sankcií na zlepšenie presadzovania preventívnej a nápravnej časti Paktu stability a rastu v eurozóne, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“). V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje toto nariadenie rámec, ktorý je nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

PREDMET ÚPRAVY, ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIA POJMOV

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1.   Týmto nariadením sa ustanovuje systém sankcií na zlepšenie presadzovania preventívnej a nápravnej časti Paktu stability a rastu v eurozóne.

2.   Toto nariadenie sa uplatňuje na členské štáty, ktorých menou je euro.

Článok 2

Vymedzenia pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| 1. | „preventívna časť Paktu stability a rastu“ je systém mnohostranného dohľadu, ako sa ustanovuje v nariadení (ES) č. 1466/97; |
| --- | --- |

1.

„preventívna časť Paktu stability a rastu“ je systém mnohostranného dohľadu, ako sa ustanovuje v nariadení (ES) č. 1466/97;

| 2. | „nápravná časť Paktu stability a rastu“ je postup na zamedzenie nadmernému deficitu členských štátov, ako ho upravuje článok 126 ZFEÚ a nariadenie (ES) č. 1467/97; |
| --- | --- |

2.

„nápravná časť Paktu stability a rastu“ je postup na zamedzenie nadmernému deficitu členských štátov, ako ho upravuje článok 126 ZFEÚ a nariadenie (ES) č. 1467/97;

| 3. | „výnimočné hospodárske okolnosti“ znamenajú okolnosti, keď sa nadmerný deficit verejnej správy prekračujúci referenčnú hodnotu považuje za výnimočný v zmysle článku 126 ods. 2 písm. a) druhej zarážky ZFEÚ a podľa nariadenia (ES) č. 1467/97. |
| --- | --- |

3.

„výnimočné hospodárske okolnosti“ znamenajú okolnosti, keď sa nadmerný deficit verejnej správy prekračujúci referenčnú hodnotu považuje za výnimočný v zmysle článku 126 ods. 2 písm. a) druhej zarážky ZFEÚ a podľa nariadenia (ES) č. 1467/97.

KAPITOLA II

HOSPODÁRSKY DIALÓG

Článok 3

Hospodársky dialóg

S cieľom posilniť dialóg medzi inštitúciami Únie, najmä medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, ako aj zabezpečiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť môže príslušný výbor Európskeho parlamentu vyzvať predsedu Rady, Komisie a prípadne predsedu Európskej rady alebo predsedu Euroskupiny, aby vystúpili pred výborom a diskutovali o rozhodnutiach prijatých podľa článkov 4, 5 a 6 tohto nariadenia.

Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže dotknutému členskému štátu ponúknuť možnosť zúčastniť sa na výmene názorov.

KAPITOLA III

SANKCIE V PREVENTÍVNEJ ČASTI PAKTU STABILITY A RASTU

Článok 4

Úročené vklady

1.   Ak Rada prijme rozhodnutie, ktorým sa stanoví, že členský štát nevykonal opatrenia v nadväznosti na odporúčanie Rady uvedené v článku 6 ods. 2 druhom pododseku nariadenia (ES) č. 1466/97, Komisia do 20 dní od prijatia rozhodnutia Rady odporučí Rade, aby ďalším rozhodnutím požadovala od dotknutého členského štátu uloženie úročeného vkladu vo výške 0,2 % jeho HDP v predchádzajúcom roku.

2.   Rozhodnutie požadujúce vklad sa považuje za prijaté zo strany Rady, pokiaľ Rada nerozhodne zamietnuť odporúčanie Komisie kvalifikovanou väčšinou do desiatich dní odo dňa prijatia návrhu Komisiou.

3.   Rada môže kvalifikovanou väčšinou odporúčanie Komisie zmeniť a doplniť a prijať takto zmenený a doplnený text vo forme rozhodnutia Rady.

4.   Komisia môže na základe odôvodnenej žiadosti dotknutého členského štátu adresovanej Komisii do desiatich dní od prijatia rozhodnutia Rady o tom, že členský štát nevykonal opatrenie uvedené v odseku 1, odporučiť, aby Rada znížila výšku úročeného vkladu alebo aby ho zrušila.

5.   Úročený vklad sa úročí sadzbou, v ktorej je zohľadnené úverové riziko Komisie a príslušné investičné obdobie.

6.   Ak už nepretrváva situácia, ktorá bola dôvodom odporúčania Rady uvedeného v článku 6 ods. 2 druhom pododseku nariadenia (ES) č. 1466/97, Rada na základe ďalšieho odporúčania Komisie rozhodne o vrátení vkladu a z neho naakumulovaného úroku dotknutému členskému štátu. Rada môže kvalifikovanou väčšinou ďalšie odporúčanie Komisie zmeniť a doplniť.

KAPITOLA IV

SANKCIE V NÁPRAVNEJ ČASTI PAKTU STABILITY A RASTU

Článok 5

Neúročené vklady

1.   Ak Rada konajúc podľa článku 126 ods. 6 ZFEÚ rozhodne, že existuje nadmerný deficit v členskom štáte, ktorý v súlade s článkom 4 ods. 1 tohto nariadenia uložil úročený vklad na účet Komisie, alebo Komisia zistila obzvlášť závažné nedodržanie záväzkov v oblasti rozpočtovej politiky stanovených v Pakte stability a rastu, Komisia do 20 dní od prijatia rozhodnutia Rady odporučí Rade, aby ďalším rozhodnutím požadovala od dotknutého členského štátu uloženie neúročeného vkladu vo výške 0,2 % jeho HDP v predchádzajúcom roku na účet Komisie.

2.   Rozhodnutie požadujúce uloženie vkladu sa považuje za prijaté Radou, pokiaľ Rada kvalifikovanou väčšinou nerozhodne o zamietnutí odporúčania Komisie do desiatich dní od jeho prijatia Komisiou.

3.   Rada môže kvalifikovanou väčšinou odporúčanie Komisie zmeniť a doplniť a prijať takto zmenený a doplnený text vo forme rozhodnutia Rady.

4.   Komisia môže na základe výnimočných hospodárskych okolností alebo po odôvodnenej žiadosti dotknutého členského štátu adresovanej Komisii do desiatich dní od prijatia rozhodnutia Rady podľa článku 126 ods. 6 ZFEÚ uvedeného v odseku 1 odporučiť, aby Rada znížila výšku neúročeného vkladu alebo aby ho zrušila.

5.   Vklad sa uloží na účet Komisie. Ak členský štát uložil úročený vklad na účet Komisie v súlade s článkom 4, tento úročený vklad sa zmení na neúročený vklad.

Ak výška úročeného vkladu uloženého v súlade s článkom 4 a jeho naakumulovaný úrok prekročí výšku neúročeného vkladu, ktorý sa má uložiť podľa odseku 1 tohto článku, rozdiel sa vráti členskému štátu.

Ak výška neúročeného vkladu prekročí výšku úročeného vkladu uloženého v súlade s článkom 4 a jeho naakumulovaného úroku, členský štát vyrovná rozdiel pri uložení neúročeného vkladu.

Článok 6

Pokuty

1.   Ak Rada konajúc podľa článku 126 ods. 8 ZFEÚ rozhodne o tom, že členský štát neprijal účinné opatrenia na odstránenie svojho nadmerného deficitu, Komisia do 20 dní od tohto rozhodnutia odporučí Rade, aby ďalším rozhodnutím uložila pokutu vo výške 0,2 % HDP členského štátu v predchádzajúcom roku.

2.   Rozhodnutie o uložení pokuty sa považuje za prijaté Radou, pokiaľ Rada kvalifikovanou väčšinou nerozhodne o zamietnutí odporúčania Komisie do desiatich dní od jeho prijatia Komisiou.

3.   Rada môže kvalifikovanou väčšinou odporúčanie Komisie zmeniť a doplniť a prijať takto zmenený a doplnený text vo forme rozhodnutia Rady.

4.   Komisia môže na základe výnimočných hospodárskych okolností alebo po odôvodnenej žiadosti dotknutého členského štátu adresovanej Komisii do desiatich dní od prijatia rozhodnutia Rady podľa článku 126 ods. 8 ZFEÚ uvedeného v odseku 1 odporučiť, aby Rada znížila výšku pokuty alebo ju zrušila.

5.   Ak členský štát uložil neúročený vklad na účet Komisie v súlade s článkom 5, tento úročený vklad sa zmení na pokutu.

Ak výška neúročeného vkladu uloženého v súlade s článkom 5 a jeho naakumulovaný úrok prekročí výšku pokuty, rozdiel sa vráti členskému štátu.

Ak výška pokuty prekročí výšku neúročeného vkladu uloženého v súlade s článkom 5 alebo ak nebol uložený neúročený vklad, členský štát vyrovná rozdiel pri platení pokuty.

Článok 7

Vrátenie neúročených vkladov

Ak Rada podľa článku 126 ods. 12 ZFEÚ rozhodne o zrušení niektorých alebo všetkých svojich rozhodnutí, všetky neúročené vklady uložené členským štátom na účet Komisie sa vrátia dotknutému členskému štátu.

KAPITOLA V

SANKCIE ZA MANIPULOVANIE ŠTATISTICKÝCH ÚDAJOV

Článok 8

Sankcie za manipulovanie štatistických údajov

1.   Rada môže na odporúčanie Komisie rozhodnúť o uložení pokuty členskému štátu, ktorý zámerne alebo v dôsledku hrubej nedbalosti skresľuje údaje o deficite a dlhu relevantné pre uplatňovanie článku 121 alebo článku 126 ZFEÚ alebo uplatňovanie Protokolu o postupe pri nadmernom deficite pripojeného k Zmluve o EÚ a k ZFEÚ.

2.   Pokuty uvedené v odseku 1 sú účinné, odradzujúce a úmerné k povahe, závažnosti a trvaniu skresľovania údajov. Výška pokuty nepresiahne 0,2 % HDP dotknutého členského štátu.

3.   Komisia môže uskutočniť akékoľvek potrebné vyšetrovanie, aby stanovila existenciu skresľovania údajov uvedeného v odseku 1. Môže rozhodnúť o začatí vyšetrovania, ak konštatuje závažné známky možnej existencie skutočností, ktoré by mohli predstavovať také skresľovanie údajov. Komisia vyšetrí prípady domnelého skresľovania údajov, pričom zohľadní všetky pripomienky, ktoré predložil dotknutý členský štát. Komisia na účely vykonávania svojich úloh môže požiadať členský štát, aby poskytol informácie, a môže vykonať kontroly na mieste a získať prístup k účtom všetkých vládnych subjektov na centrálnej, štátnej, miestnej úrovni a na úrovni sociálneho zabezpečenia. Ak vnútroštátne právo dotknutého členského štátu požaduje pred vykonaním kontroly na mieste povolenie súdneho orgánu, Komisia predloží potrebné žiadosti.

Komisia po ukončení svojho vyšetrovania a predtým, ako predloží akýkoľvek návrh Rade, poskytne dotknutému členskému štátu možnosť vypočutia o veciach, ktoré sú predmetom vyšetrovania. Komisia pri svojom návrhu Rade vychádza len zo skutočností, ku ktorým mal dotknutý členský štát možnosť vyjadriť sa.

Komisia počas vyšetrovania plne rešpektuje práva na obhajobu dotknutého členského štátu.

4.   Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 11 prijať delegované akty týkajúce sa:

| a) | podrobných kritérií na stanovenie výšky pokuty uvedenej v odseku 1; |
| --- | --- |

a)

podrobných kritérií na stanovenie výšky pokuty uvedenej v odseku 1;

| b) | podrobných pravidiel o postupoch vyšetrovania uvedených v odseku 3, súvisiacich opatrení a podávania správ o vyšetrovaní; |
| --- | --- |

b)

podrobných pravidiel o postupoch vyšetrovania uvedených v odseku 3, súvisiacich opatrení a podávania správ o vyšetrovaní;

| c) | podrobných pravidiel postupu zameraných na zaručenie práv na obhajobu, prístupu k spisom, právneho zastúpenia, dôvernosti a ustanovení o lehotách a o vyberaní pokút uvedených v odseku 1. |
| --- | --- |

c)

podrobných pravidiel postupu zameraných na zaručenie práv na obhajobu, prístupu k spisom, právneho zastúpenia, dôvernosti a ustanovení o lehotách a o vyberaní pokút uvedených v odseku 1.

5.   Súdny dvor Európskej únie má neobmedzenú právomoc na preskúmanie rozhodnutí, ktorými Rada uložila pokutu podľa odseku 1. Uloženú pokutu môže zrušiť, znížiť alebo zvýšiť.

KAPITOLA VI

ADMINISTRATÍVNY CHARAKTER SANKCIÍ A ROZDELENIE ÚROKOV A POKÚT

Článok 9

Administratívny charakter sankcií

Sankcie uložené podľa článkov 4 až 8 majú administratívny charakter.

Článok 10

Rozdelenie úrokov a pokút

Úrok, ktorý Komisia získa z vkladov uložených v súlade s článkom 5, a pokuty vybrané v súlade s článkami 6 a 8 predstavujú iné príjmy, ako je uvedené v článku 311 ZFEÚ, a pridelia sa Európskemu nástroju finančnej stability. Keď členské štáty, ktorých menou je euro, vytvoria iný stabilizačný mechanizmus na poskytovanie finančnej pomoci v záujme zabezpečenia stability eurozóny ako celku, úrok a pokuty sa pridelia tomuto mechanizmu.

KAPITOLA VII

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 11

Vykonávanie delegovania právomoci

1.   Právomoc prijímať delegované akty sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 8 ods. 4 sa Komisii udeľuje na obdobie troch rokov od 13. decembra 2011. Komisia predloží správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto trojročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 8 ods. 4 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.   Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.

5.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 8 ods. 4 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Článok 12

Hlasovanie v Rade

1.   V súvislosti s opatreniami uvedenými v článkoch 4, 5, 6 a 8 hlasujú iba členovia Rady zastupujúci členské štáty, ktorých menou je euro, a Rada koná bez prihliadnutia na hlas člena Rady zastupujúceho dotknutý členský štát.

2.   Kvalifikovaná väčšina členov Rady uvedených v odseku 1 sa určí podľa článku 238 ods. 3 písm. b) ZFEÚ.

Článok 13

Preskúmanie

1.   Komisia do 14. decembra 2014 a potom každých päť rokov zverejní správu o uplatňovaní tohto nariadenia.

V tejto správe sa okrem iného zhodnotí:

| a) | účinnosť tohto nariadenia vrátane možnosti povoliť Rade a Komisii, aby postupovali v záujme vyriešenia situácií, ktoré predstavujú ohrozenie riadneho fungovania menovej únie; |
| --- | --- |

a)

účinnosť tohto nariadenia vrátane možnosti povoliť Rade a Komisii, aby postupovali v záujme vyriešenia situácií, ktoré predstavujú ohrozenie riadneho fungovania menovej únie;

| b) | pokrok pri zabezpečovaní užšej koordinácie hospodárskych politík a udržateľného zbližovania hospodárskej výkonnosti členských štátov v súlade so ZFEÚ. |
| --- | --- |

b)

pokrok pri zabezpečovaní užšej koordinácie hospodárskych politík a udržateľného zbližovania hospodárskej výkonnosti členských štátov v súlade so ZFEÚ.

2.   K tejto správe sa prípadne pripojí návrh na zmenu a doplnenie tohto nariadenia.

3.   Správa sa postúpi Európskemu parlamentu a Rade.

4.   Pred koncom roku 2011 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o možnosti zavedenia euro cenných papierov.

Článok 14

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.

V Štrasburgu 16. novembra 2011

Za Európsky parlament

predseda

J. BUZEK

Za Radu

predseda

W. SZCZUKA

---

(1)  Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 218, 23.7.2011, s. 46.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 8. novembra 2011.

3

(4)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

4

(5)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

5

---

| 23.11.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 306/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 306/8

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1174/2011

zo 16. novembra 2011

o opatreniach na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s článkom 121 ods. 6,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených a súdržných politík v oblasti trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti, a to najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu, podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o európsky semester posilnenej koordinácie hospodárskych a rozpočtových politík, o účinný rámec prevencie a nápravy nadmerného deficitu verejnej správy (Pakt stability a rastu), o pevný rámec prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce a o posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním vrátane makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká. |
| --- | --- |

(1)

Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených a súdržných politík v oblasti trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti, a to najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu, podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o európsky semester posilnenej koordinácie hospodárskych a rozpočtových politík, o účinný rámec prevencie a nápravy nadmerného deficitu verejnej správy (Pakt stability a rastu), o pevný rámec prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce a o posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním vrátane makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká.

| (2) | Spoľahlivé štatistické údaje sú základom dohľadu nad makroekonomickými nerovnováhami. S cieľom zaručiť spoľahlivé a nezávislé štatistiky by členské štáty mali zabezpečiť profesionálnu nezávislosť vnútroštátnych štatistických orgánov, a to v súlade s Kódexom postupov pre európsku štatistiku, ako je ustanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike (4). Okrem toho je pre dohľad nad makroekonomickými nerovnováhami dôležitá aj dostupnosť spoľahlivých fiškálnych údajov. Túto požiadavku by mali zaručovať pravidlá, ktoré v tejto súvislosti ustanovuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1173/2011 zo 16. novembra 2011 o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne (5), najmä jeho článok 8 |
| --- | --- |

(2)

Spoľahlivé štatistické údaje sú základom dohľadu nad makroekonomickými nerovnováhami. S cieľom zaručiť spoľahlivé a nezávislé štatistiky by členské štáty mali zabezpečiť profesionálnu nezávislosť vnútroštátnych štatistických orgánov, a to v súlade s Kódexom postupov pre európsku štatistiku, ako je ustanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike (4). Okrem toho je pre dohľad nad makroekonomickými nerovnováhami dôležitá aj dostupnosť spoľahlivých fiškálnych údajov. Túto požiadavku by mali zaručovať pravidlá, ktoré v tejto súvislosti ustanovuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1173/2011 zo 16. novembra 2011 o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne (5), najmä jeho článok 8

| (3) | Koordinácia hospodárskych politík členských štátov Únie by mala prebiehať v kontexte hlavných smerov hospodárskych politík a usmernení politík zamestnanosti, ako sa ustanovuje v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a mala by zahŕňať dodržiavanie hlavných zásad zameraných na stabilné ceny, zdravé a udržateľné verejné financie a menové podmienky a udržateľnú platobnú bilanciu. |
| --- | --- |

(3)

Koordinácia hospodárskych politík členských štátov Únie by mala prebiehať v kontexte hlavných smerov hospodárskych politík a usmernení politík zamestnanosti, ako sa ustanovuje v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a mala by zahŕňať dodržiavanie hlavných zásad zameraných na stabilné ceny, zdravé a udržateľné verejné financie a menové podmienky a udržateľnú platobnú bilanciu.

| (4) | Zo získaných skúseností a chýb urobených počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie vyplýva potreba zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z posilnenej zodpovednosti jednotlivých členských štátov za spoločne dohodnuté pravidlá a politiky a pevnejšieho rámca na úrovni Únie pre dohľad nad národnými hospodárskymi politikami. |
| --- | --- |

(4)

Zo získaných skúseností a chýb urobených počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie vyplýva potreba zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z posilnenej zodpovednosti jednotlivých členských štátov za spoločne dohodnuté pravidlá a politiky a pevnejšieho rámca na úrovni Únie pre dohľad nad národnými hospodárskymi politikami.

| (5) | Dosiahnutie a udržanie dynamického vnútorného trhu by sa malo považovať za súčasť riadneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie. |
| --- | --- |

(5)

Dosiahnutie a udržanie dynamického vnútorného trhu by sa malo považovať za súčasť riadneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie.

| (6) | Dohľad nad hospodárskymi politikami členských štátov by sa mal najmä rozšíriť nad rámec rozpočtového dohľadu, aby zahŕňal podrobnejší a formálnejší rámec, aby sa zabránilo vzniku nadmerných makroekonomických nerovnováh a aby sa pomohlo postihnutým členským štátom pri vypracúvaní nápravných plánov skôr než sa nežiaduce odchýlky zakorenia a skôr než v hospodárskom a finančnom vývoji nastane dlhodobý obrat k nadmerne nepriaznivému kurzu. Toto rozšírenie dohľadu nad hospodárskymi politikami by sa malo uskutočňovať súčasne s prehlbovaním fiškálneho dohľadu. |
| --- | --- |

(6)

Dohľad nad hospodárskymi politikami členských štátov by sa mal najmä rozšíriť nad rámec rozpočtového dohľadu, aby zahŕňal podrobnejší a formálnejší rámec, aby sa zabránilo vzniku nadmerných makroekonomických nerovnováh a aby sa pomohlo postihnutým členským štátom pri vypracúvaní nápravných plánov skôr než sa nežiaduce odchýlky zakorenia a skôr než v hospodárskom a finančnom vývoji nastane dlhodobý obrat k nadmerne nepriaznivému kurzu. Toto rozšírenie dohľadu nad hospodárskymi politikami by sa malo uskutočňovať súčasne s prehlbovaním fiškálneho dohľadu.

| (7) | S cieľom pomôcť k náprave takejto makroekonomickej nerovnováhy je potrebné ustanoviť v právnych predpisoch podrobný postup. |
| --- | --- |

(7)

S cieľom pomôcť k náprave takejto makroekonomickej nerovnováhy je potrebné ustanoviť v právnych predpisoch podrobný postup.

| (8) | Je vhodné doplniť postup mnohostranného dohľadu uvedený v článku 121 ods. 3 a 4 ZFEÚ osobitnými predpismi na zisťovanie makroekonomických nerovnováh ako aj na prevenciu a nápravu nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v Únii. Je nevyhnutné, aby bol postup v súlade s ročným cyklom mnohostranného dohľadu. |
| --- | --- |

(8)

Je vhodné doplniť postup mnohostranného dohľadu uvedený v článku 121 ods. 3 a 4 ZFEÚ osobitnými predpismi na zisťovanie makroekonomických nerovnováh ako aj na prevenciu a nápravu nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v Únii. Je nevyhnutné, aby bol postup v súlade s ročným cyklom mnohostranného dohľadu.

| (9) | Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Zatiaľ čo príslušný výbor Európskeho parlamentu uznáva, že partnermi Európskeho parlamentu v rámci tohto dialógu sú príslušné inštitúcie Únie a ich zástupcovia, môže členskému štátu, ktorého sa týka rozhodnutie o uložení úročeného vkladu alebo ročnej pokuty v súlade s týmto nariadením, ponúknuť možnosť zúčastniť sa na výmene názorov. Účasť členských štátov v takejto výmene názorov je dobrovoľná. |
| --- | --- |

(9)

Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Zatiaľ čo príslušný výbor Európskeho parlamentu uznáva, že partnermi Európskeho parlamentu v rámci tohto dialógu sú príslušné inštitúcie Únie a ich zástupcovia, môže členskému štátu, ktorého sa týka rozhodnutie o uložení úročeného vkladu alebo ročnej pokuty v súlade s týmto nariadením, ponúknuť možnosť zúčastniť sa na výmene názorov. Účasť členských štátov v takejto výmene názorov je dobrovoľná.

| (10) | Komisia by mala zohrávať významnejšiu úlohu v postupe zvýšeného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenie špecifické pre každý členský štát, monitorovanie, misie na mieste, odporúčania a napomenutia. |
| --- | --- |

(10)

Komisia by mala zohrávať významnejšiu úlohu v postupe zvýšeného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenie špecifické pre každý členský štát, monitorovanie, misie na mieste, odporúčania a napomenutia.

| (11) | Presadzovanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (6) by sa malo posilniť ustanovením úročených vkladov v prípadoch nedodržania odporúčania prijať nápravné opatrenie. Tieto vklady by sa mali zmeniť na ročnú pokutu, ak sa opakovane nesplní odporúčanie zamerané na riešenie nadmerných makroekonomických nerovnováh v rámci toho istého postupu pri nerovnováhach. Tieto opatrenia na presadzovanie by sa mali uplatniť na členské štáty, ktorých menou je euro. |
| --- | --- |

(11)

Presadzovanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (6) by sa malo posilniť ustanovením úročených vkladov v prípadoch nedodržania odporúčania prijať nápravné opatrenie. Tieto vklady by sa mali zmeniť na ročnú pokutu, ak sa opakovane nesplní odporúčanie zamerané na riešenie nadmerných makroekonomických nerovnováh v rámci toho istého postupu pri nerovnováhach. Tieto opatrenia na presadzovanie by sa mali uplatniť na členské štáty, ktorých menou je euro.

| (12) | V prípade porušenia povinnosti postupovať podľa odporúčaní Rady by sa mal uložiť úročený vklad alebo pokuta, až kým Rada nedospeje k záveru, že členský štát prijal nápravné opatrenie, aby dodržal jej odporúčania. |
| --- | --- |

(12)

V prípade porušenia povinnosti postupovať podľa odporúčaní Rady by sa mal uložiť úročený vklad alebo pokuta, až kým Rada nedospeje k záveru, že členský štát prijal nápravné opatrenie, aby dodržal jej odporúčania.

| (13) | Okrem toho aj opakované porušenie povinnosti členského štátu vypracovať plán nápravných opatrení, v ktorých sa zohľadňuje odporúčanie Rady, by rovnako spravidla malo viesť k uloženiu ročnej pokuty, až kým Rada nedospeje k záveru, že členský štát predložil taký plán nápravných opatrení, ktorý dostatočne zohľadňuje jej odporúčanie. |
| --- | --- |

(13)

Okrem toho aj opakované porušenie povinnosti členského štátu vypracovať plán nápravných opatrení, v ktorých sa zohľadňuje odporúčanie Rady, by rovnako spravidla malo viesť k uloženiu ročnej pokuty, až kým Rada nedospeje k záveru, že členský štát predložil taký plán nápravných opatrení, ktorý dostatočne zohľadňuje jej odporúčanie.

| (14) | S cieľom zaručiť rovnaké zaobchádzanie pre všetky členské štáty by výška úročeného vkladu a pokuty mala byť rovnaká pre všetky členské štáty, ktorých menou je euro, pričom by sa mala rovnať 0,1 % hrubého domáceho produktu (ďalej len „HDP“) dotknutého členského štátu v predchádzajúcom roku. |
| --- | --- |

(14)

S cieľom zaručiť rovnaké zaobchádzanie pre všetky členské štáty by výška úročeného vkladu a pokuty mala byť rovnaká pre všetky členské štáty, ktorých menou je euro, pričom by sa mala rovnať 0,1 % hrubého domáceho produktu (ďalej len „HDP“) dotknutého členského štátu v predchádzajúcom roku.

| (15) | Komisia by mala mať možnosť odporučiť zníženie výšky sankcie alebo jej zrušenie pre výnimočné hospodárske okolnosti. |
| --- | --- |

(15)

Komisia by mala mať možnosť odporučiť zníženie výšky sankcie alebo jej zrušenie pre výnimočné hospodárske okolnosti.

| (16) | Postup uplatňovania sankcií na uvedené členské štáty, ktoré neprijmú účinné opatrenia na nápravu nadmerných makroekonomických nerovnováh, by sa mal chápať tak, že uplatnenie sankcií na tieto členské štáty bude pravidlom, a nie výnimkou. |
| --- | --- |

(16)

Postup uplatňovania sankcií na uvedené členské štáty, ktoré neprijmú účinné opatrenia na nápravu nadmerných makroekonomických nerovnováh, by sa mal chápať tak, že uplatnenie sankcií na tieto členské štáty bude pravidlom, a nie výnimkou.

| (17) | Pokuty uvedené v tomto nariadení by mali predstavovať iné príjmy uvedené v článku 311 ZFEÚ a mali by sa previesť do mechanizmov stability na poskytovanie finančnej pomoci, ktoré vytvorili členské štáty, ktorých menou je euro, s cieľom zabezpečiť stabilitu eurozóny ako celku. |
| --- | --- |

(17)

Pokuty uvedené v tomto nariadení by mali predstavovať iné príjmy uvedené v článku 311 ZFEÚ a mali by sa previesť do mechanizmov stability na poskytovanie finančnej pomoci, ktoré vytvorili členské štáty, ktorých menou je euro, s cieľom zabezpečiť stabilitu eurozóny ako celku.

| (18) | Rade by sa mala udeliť právomoc prijímať individuálne rozhodnutia týkajúce sa uplatňovania sankcií ustanovených v tomto nariadení. Ako súčasť koordinácie hospodárskych politík členských štátov vykonávanej v rámci Rady v súlade s článkom 121 ods. 1 ZFEÚ tieto individuálne rozhodnutia neodlučiteľne nadväzujú na opatrenia prijaté Radou v súlade s článkom 121 ZFEÚ a nariadením (EÚ) č. 1176/2011. |
| --- | --- |

(18)

Rade by sa mala udeliť právomoc prijímať individuálne rozhodnutia týkajúce sa uplatňovania sankcií ustanovených v tomto nariadení. Ako súčasť koordinácie hospodárskych politík členských štátov vykonávanej v rámci Rady v súlade s článkom 121 ods. 1 ZFEÚ tieto individuálne rozhodnutia neodlučiteľne nadväzujú na opatrenia prijaté Radou v súlade s článkom 121 ZFEÚ a nariadením (EÚ) č. 1176/2011.

| (19) | Keďže toto nariadenie obsahuje všeobecné predpisy týkajúce sa účinného presadzovania nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, malo by sa prijať v súlade s riadnym legislatívnym postupom uvedeným v článku 121 ods. 6 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(19)

Keďže toto nariadenie obsahuje všeobecné predpisy týkajúce sa účinného presadzovania nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, malo by sa prijať v súlade s riadnym legislatívnym postupom uvedeným v článku 121 ods. 6 ZFEÚ.

| (20) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to účinné presadzovanie nápravy nadmerných makroekonomických nerovnováh v eurozóne, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov z dôvodu hlbokých vzájomných obchodných a finančných väzieb medzi členskými štátmi a takisto vedľajších účinkov vnútroštátnych hospodárskych politík na Úniu a eurozónu ako celok, a možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku nepresahuje toto nariadenie rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa, |
| --- | --- |

(20)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to účinné presadzovanie nápravy nadmerných makroekonomických nerovnováh v eurozóne, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov z dôvodu hlbokých vzájomných obchodných a finančných väzieb medzi členskými štátmi a takisto vedľajších účinkov vnútroštátnych hospodárskych politík na Úniu a eurozónu ako celok, a možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku nepresahuje toto nariadenie rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1.   Týmto nariadením sa ustanovuje systém sankcií na účinnú nápravu nadmerných makroekonomických nerovnováh v eurozóne.

2.   Toto nariadenie sa vzťahuje na členské štáty, ktorých menou je euro.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje vymedzenie pojmov ustanovené v článku 2 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011.

Okrem toho sa uplatňuje aj toto vymedzenie pojmu:

„výnimočné hospodárske okolnosti“ znamenajú okolnosti, keď sa nadmerný deficit verejnej správy prekračujúci referenčnú hodnotu považuje za výnimočný v zmysle článku 126 ods. 2 písm. a) druhej zarážky ZFEÚ a podľa nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (7).

Článok 3

Sankcie

1.   Na základe odporúčania Komisie sa rozhodnutím Rady uloží povinnosť uložiť úročený vklad, ak bolo v súlade s článkom 10 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijaté rozhodnutie Rady o nedodržaní súladu, v ktorom Rada dospela k záveru, že dotknutý členský štát neprijal nápravné opatrenie odporúčané Radou.

2.   Rozhodnutím Rady konajúcej na základe odporúčania Komisie sa udelí ročná pokuta, ak:

| a) | sa v súlade s článkom 8 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijmú dve nadväzujúce odporúčania Rady v rámci toho istého postupu pri nerovnováhach a Rada sa domnieva, že členský štát predložil neuspokojivý plán nápravných opatrení, alebo |
| --- | --- |

a)

sa v súlade s článkom 8 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijmú dve nadväzujúce odporúčania Rady v rámci toho istého postupu pri nerovnováhach a Rada sa domnieva, že členský štát predložil neuspokojivý plán nápravných opatrení, alebo

| b) | sa v súlade s článkom 10 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijmú dve nadväzujúce rozhodnutia Rady o nedodržaní súladu v rámci toho istého postupu pri nerovnováhach. V tomto prípade sa ročná pokuta ukladá prostredníctvom zmeny úročeného vkladu na ročnú pokutu. |
| --- | --- |

b)

sa v súlade s článkom 10 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijmú dve nadväzujúce rozhodnutia Rady o nedodržaní súladu v rámci toho istého postupu pri nerovnováhach. V tomto prípade sa ročná pokuta ukladá prostredníctvom zmeny úročeného vkladu na ročnú pokutu.

3.   Rozhodnutia uvedené v odsekoch 1 a 2 sa považujú za prijaté Radou, pokiaľ Rada kvalifikovanou väčšinou nerozhodne o zamietnutí odporúčania do desiatich dní od jeho prijatia Komisiou. Rada môže kvalifikovanou väčšinou rozhodnúť o zmene a doplnení odporúčania.

4.   Komisia vydá odporúčanie pre rozhodnutie Rady do 20 dní od splnenia podmienok uvedených v odsekoch 1 a 2.

5.   Úročený vklad alebo ročná pokuta odporúčané Komisiou sa rovná 0,1 % HDP dotknutého členského štátu v predchádzajúcom roku.

6.   Odchylne od odseku 5 môže Komisia na základe výnimočných hospodárskych okolností alebo na základe odôvodnenej žiadosti predloženej Komisii dotknutým členským štátom do desiatich dní od splnenia podmienok uvedených v odsekoch 1 a 2 navrhnúť zníženie výšky úročeného vkladu alebo ročnej pokuty alebo ich zrušenie.

7.   Ak členský štát uložil úročený vklad alebo uhradil ročnú pokutu za daný kalendárny rok a Rada neskôr v súlade s článkom 10 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 dospeje k záveru, že tento členský štát v priebehu daného roka prijal odporúčané nápravné opatrenie, vklad uhradený za daný rok sa tomuto členskému štátu vráti spolu so vzniknutým úrokom alebo pokuta uhradená za daný rok sa členskému štátu vráti vo výške vypočítanej na základe metódy pro rata temporis.

Článok 4

Pridelenie pokút

Pokuty uvedené v článku 3 tohto nariadenia predstavujú iné príjmy uvedené v článku 311 ZFEÚ a pridelia sa Európskemu nástroju finančnej stability. Keď členské štáty, ktorých menou je euro, vytvoria iný stabilizačný mechanizmus na poskytovanie finančnej pomoci v záujme zabezpečenia stability eurozóny ako celku, pokuty sa pridelia tomuto mechanizmu.

Článok 5

Hlasovanie v Rade

1.   O opatreniach uvedených v článku 3 hlasujú len členovia Rady zastupujúci členské štáty, ktorých menou je euro. Rada pritom nezohľadňuje hlas člena Rady zastupujúceho dotknutý členský štát.

2.   Kvalifikovaná väčšina členov Rady uvedená v odseku 1 sa určí v súlade s článkom 238 ods. 3 písm. b) ZFEÚ.

Článok 6

Hospodársky dialóg

S cieľom posilniť dialóg medzi inštitúciami Únie, najmä Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, a zabezpečiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť môže príslušný výbor Európskeho parlamentu vyzvať predsedu Rady, Komisie a v prípade potreby predsedu Európskej rady alebo predsedu Euroskupiny, aby sa dostavili do výboru na prerokovanie rozhodnutí prijatých podľa článku 3.

Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže poskytnúť členskému štátu dotknutému takýmito rozhodnutiami možnosť zúčastniť sa na výmene názorov.

Článok 7

Preskúmanie

1.   Komisia do 14. decembra 2014 a potom každých päť rokov zverejní správu o uplatňovaní tohto nariadenia.

V tejto správe, okrem iného, vyhodnotí:

| a) | účinnosť tohto nariadenia; |
| --- | --- |

a)

účinnosť tohto nariadenia;

| b) | pokrok pri zabezpečovaní užšej koordinácie hospodárskych politík a trvalého zbližovania hospodárskych výsledkov členských štátov v súlade so ZFEÚ. |
| --- | --- |

b)

pokrok pri zabezpečovaní užšej koordinácie hospodárskych politík a trvalého zbližovania hospodárskych výsledkov členských štátov v súlade so ZFEÚ.

2.   Podľa potreby sa k uvedenej správe pripojí návrh na zmenu a doplnenie tohto nariadenia.

3.   Komisia zašle správu a prípadné sprievodné návrhy Európskemu parlamentu a Rade.

Článok 8

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.

V Štrasburgu 16. novembra 2011

Za Európsky parlament

predseda

J. BUZEK

Za Radu

predseda

W. SZCZUKA

---

(1)  Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 218, 23.7.2011, s. 53.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 8. novembra 2011.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 164.

4

(5)  Pozri s. 1 tohto úradného vestníka.

5

(6)  Pozri s. 25 tohto úradného vestníka.

6

(7)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

7

---

| 23.11.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 306/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 306/12

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1175/2011

zo 16. novembra 2011,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 6,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

konajúc v súlade s riadnym legislatívny postupom (2),

keďže:

| (1) | Koordinácia hospodárskych politík členských štátov v rámci Únie, ako sa ustanovuje v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), by mala zahŕňať dodržiavanie hlavných zásad zameraných na stabilné ceny, zdravé verejné financie a menové podmienky a udržateľnú platobnú bilanciu. |
| --- | --- |

(1)

Koordinácia hospodárskych politík členských štátov v rámci Únie, ako sa ustanovuje v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), by mala zahŕňať dodržiavanie hlavných zásad zameraných na stabilné ceny, zdravé verejné financie a menové podmienky a udržateľnú platobnú bilanciu.

| (2) | Pakt stability a rastu pôvodne tvorilo nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (3), nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (4) a uznesenie Európskej rady zo 17. júna 1997 o Pakte stability a rastu (5). Nariadenia (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97 boli v roku 2005 zmenené a doplnené nariadeniami (ES) č. 1055/2005 (6) a (ES) č. 1056/2005 (7). Rada okrem toho 20. marca 2005 prijala správu s názvom Zlepšenie vykonávania Paktu o stabilite a raste (8). |
| --- | --- |

(2)

Pakt stability a rastu pôvodne tvorilo nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (3), nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (4) a uznesenie Európskej rady zo 17. júna 1997 o Pakte stability a rastu (5). Nariadenia (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97 boli v roku 2005 zmenené a doplnené nariadeniami (ES) č. 1055/2005 (6) a (ES) č. 1056/2005 (7). Rada okrem toho 20. marca 2005 prijala správu s názvom Zlepšenie vykonávania Paktu o stabilite a raste (8).

| (3) | Cieľom Paktu stability a rastu sú zdravé verejné financie ako prostriedok posilňovania podmienok pre cenovú stabilitu a pevný udržateľný rast podporený finančnou stabilitou, čím sa podporí dosahovanie cieľov Únie v oblasti udržateľného rastu a zamestnanosti. |
| --- | --- |

(3)

Cieľom Paktu stability a rastu sú zdravé verejné financie ako prostriedok posilňovania podmienok pre cenovú stabilitu a pevný udržateľný rast podporený finančnou stabilitou, čím sa podporí dosahovanie cieľov Únie v oblasti udržateľného rastu a zamestnanosti.

| (4) | Preventívna časť Paktu stability a rastu vyžaduje, aby členské štáty dosiahli a udržali strednodobý rozpočtový cieľ a na tento účel predkladali programy stability a konvergenčné programy. Prínosom pre tento pakt by boli prísnejšie formy dohľadu s cieľom zabezpečiť súlad s rámcom Únie na koordináciu rozpočtov a jeho dodržiavanie v členských štátoch. |
| --- | --- |

(4)

Preventívna časť Paktu stability a rastu vyžaduje, aby členské štáty dosiahli a udržali strednodobý rozpočtový cieľ a na tento účel predkladali programy stability a konvergenčné programy. Prínosom pre tento pakt by boli prísnejšie formy dohľadu s cieľom zabezpečiť súlad s rámcom Únie na koordináciu rozpočtov a jeho dodržiavanie v členských štátoch.

| (5) | Obsah programov stability a konvergenčných programov, ako aj postup ich preskúmania treba ďalej rozvíjať na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni Únie so zreteľom na skúsenosti získané pri uskutočňovaní Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

(5)

Obsah programov stability a konvergenčných programov, ako aj postup ich preskúmania treba ďalej rozvíjať na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni Únie so zreteľom na skúsenosti získané pri uskutočňovaní Paktu stability a rastu.

| (6) | V rozpočtových cieľoch programov stability a konvergenčných programov by sa mali výslovne zohľadňovať opatrenia prijaté v súlade s hlavnými smermi hospodárskych politík, usmerneniami členských štátov a Únie pre politiky zamestnanosti a vo všeobecnosti s programami reforiem jednotlivých členských štátov. |
| --- | --- |

(6)

V rozpočtových cieľoch programov stability a konvergenčných programov by sa mali výslovne zohľadňovať opatrenia prijaté v súlade s hlavnými smermi hospodárskych politík, usmerneniami členských štátov a Únie pre politiky zamestnanosti a vo všeobecnosti s programami reforiem jednotlivých členských štátov.

| (7) | Programy stability a konvergenčné programy by sa mali predložiť a posúdiť pred prijatím kľúčových rozhodnutí o vnútroštátnych rozpočtoch na nasledujúce roky. Z tohto dôvodu by sa mal stanoviť vhodný termín na predloženie programov stability a konvergenčných programov. Vzhľadom na osobitosti rozpočtového roku Spojeného kráľovstva by sa mali zaviesť osobitné ustanovenia týkajúce sa dátumu predloženia jeho konvergenčných programov. |
| --- | --- |

(7)

Programy stability a konvergenčné programy by sa mali predložiť a posúdiť pred prijatím kľúčových rozhodnutí o vnútroštátnych rozpočtoch na nasledujúce roky. Z tohto dôvodu by sa mal stanoviť vhodný termín na predloženie programov stability a konvergenčných programov. Vzhľadom na osobitosti rozpočtového roku Spojeného kráľovstva by sa mali zaviesť osobitné ustanovenia týkajúce sa dátumu predloženia jeho konvergenčných programov.

| (8) | Zo skúseností získaných počas prvého desaťročia hospodárskej a menovej únie, ako aj z chýb urobených v danom období vyplýva potreba zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z väčšej zodpovednosti jednotlivých členských štátov za spoločne dohodnuté pravidlá a politiky a z pevnejšieho rámca dohľadu nad vnútroštátnymi hospodárskymi politikami na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(8)

Zo skúseností získaných počas prvého desaťročia hospodárskej a menovej únie, ako aj z chýb urobených v danom období vyplýva potreba zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z väčšej zodpovednosti jednotlivých členských štátov za spoločne dohodnuté pravidlá a politiky a z pevnejšieho rámca dohľadu nad vnútroštátnymi hospodárskymi politikami na úrovni Únie.

| (9) | Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených a súdržných politík v oblasti trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti, najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu, podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o európsky semester pre posilnenie koordinácie hospodárskych a rozpočtových politík (ďalej len „európsky semester“), o účinný rámec prevencie a nápravy nadmerného deficitu verejnej správy (Pakt stability a rastu), o pevný rámec prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce a o posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním vrátane makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká. |
| --- | --- |

(9)

Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených a súdržných politík v oblasti trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti, najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu, podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o európsky semester pre posilnenie koordinácie hospodárskych a rozpočtových politík (ďalej len „európsky semester“), o účinný rámec prevencie a nápravy nadmerného deficitu verejnej správy (Pakt stability a rastu), o pevný rámec prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce a o posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním vrátane makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká.

| (10) | Pakt stability a rastu a úplný rámec správy ekonomických záležitostí dopĺňajú a podporujú stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť. Vzájomné vzťahy medzi rôznymi oblasťami by však nemali umožňovať výnimky z ustanovení Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

(10)

Pakt stability a rastu a úplný rámec správy ekonomických záležitostí dopĺňajú a podporujú stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť. Vzájomné vzťahy medzi rôznymi oblasťami by však nemali umožňovať výnimky z ustanovení Paktu stability a rastu.

| (11) | Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Zatiaľ čo príslušný výbor Európskeho parlamentu uznáva, že partnermi Európskeho parlamentu v rámci tohto dialógu sú príslušné inštitúcie Únie a ich zástupcovia, môže členskému štátu, ktorého sa týka odporúčanie Rady v súlade s článkom 6 ods. 2 alebo článkom 10 ods. 2, ponúknuť možnosť zúčastniť sa na výmene názorov. Účasť členského štátu v takejto výmene názorov je dobrovoľná. |
| --- | --- |

(11)

Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Zatiaľ čo príslušný výbor Európskeho parlamentu uznáva, že partnermi Európskeho parlamentu v rámci tohto dialógu sú príslušné inštitúcie Únie a ich zástupcovia, môže členskému štátu, ktorého sa týka odporúčanie Rady v súlade s článkom 6 ods. 2 alebo článkom 10 ods. 2, ponúknuť možnosť zúčastniť sa na výmene názorov. Účasť členského štátu v takejto výmene názorov je dobrovoľná.

| (12) | Komisia by mala zohrávať významnejšiu úlohu v postupe zvýšeného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenia každého jednotlivého členského štátu, monitorovanie, misie na mieste, odporúčania a napomenutia. |
| --- | --- |

(12)

Komisia by mala zohrávať významnejšiu úlohu v postupe zvýšeného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenia každého jednotlivého členského štátu, monitorovanie, misie na mieste, odporúčania a napomenutia.

| (13) | Programy stability a konvergenčné programy a národné programy reforiem by sa mali pripravovať koherentným spôsobom a malo by sa zosúladiť načasovanie ich predloženia. Tieto programy by sa mali predložiť Rade a Komisii. Tieto programy by sa mali zverejniť. |
| --- | --- |

(13)

Programy stability a konvergenčné programy a národné programy reforiem by sa mali pripravovať koherentným spôsobom a malo by sa zosúladiť načasovanie ich predloženia. Tieto programy by sa mali predložiť Rade a Komisii. Tieto programy by sa mali zverejniť.

| (14) | Cyklus dohľadu nad politikou a jej koordinácie sa začína v rámci európskeho semestra začiatkom roka horizontálnym preskúmaním, v rámci ktorého Európska rada určí na základe údajov od Komisie a Rady hlavné výzvy, ktorým čelí Únia a eurozóna, a poskytne strategické usmernenia k politikám. V dostatočnom časovom predstihu pred začatím diskusie v Európskej rade začiatkom ročného cyklu dohľadu by sa mala uskutočniť diskusia aj v Európskom parlamente. Členské štáty by mali pri príprave svojich programov stability alebo konvergenčných programov a národných programov reforiem zohľadniť horizontálne usmernenia Európskej rady. |
| --- | --- |

(14)

Cyklus dohľadu nad politikou a jej koordinácie sa začína v rámci európskeho semestra začiatkom roka horizontálnym preskúmaním, v rámci ktorého Európska rada určí na základe údajov od Komisie a Rady hlavné výzvy, ktorým čelí Únia a eurozóna, a poskytne strategické usmernenia k politikám. V dostatočnom časovom predstihu pred začatím diskusie v Európskej rade začiatkom ročného cyklu dohľadu by sa mala uskutočniť diskusia aj v Európskom parlamente. Členské štáty by mali pri príprave svojich programov stability alebo konvergenčných programov a národných programov reforiem zohľadniť horizontálne usmernenia Európskej rady.

| (15) | S cieľom posilniť vlastnú zodpovednosť jednotlivých členských štátov za Pakt stability a rastu by vnútroštátne rozpočtové rámce mali byť plne v súlade s cieľmi mnohostranného dohľadu v Únii a najmä s európskym semestrom. |
| --- | --- |

(15)

S cieľom posilniť vlastnú zodpovednosť jednotlivých členských štátov za Pakt stability a rastu by vnútroštátne rozpočtové rámce mali byť plne v súlade s cieľmi mnohostranného dohľadu v Únii a najmä s európskym semestrom.

| (16) | V súlade s právnymi a politickými ustanoveniami každého členského štátu by národné parlamenty mali byť riadne zapojené do európskeho semestra a prípravy programov stability, konvergenčných programov a národných programov reforiem s cieľom zvýšiť transparentnosť a vlastnú zodpovednosť a zodpovednosť za prijaté rozhodnutia. Ak je to vhodné, v rámci európskeho semestra by sa malo konzultovať s Hospodárskym a finančným výborom, Výborom pre hospodársku politiku, Výborom pre zamestnanosť a Výborom pre sociálnu ochranu. V prípade potreby by mali byť v súlade s ustanoveniami ZFEÚ a národnými právnymi a politickými opatreniami v rámci európskeho semestra zapojené v súvislosti s hlavnými politickými otázkami príslušné zainteresované strany, najmä sociálni partneri. |
| --- | --- |

(16)

V súlade s právnymi a politickými ustanoveniami každého členského štátu by národné parlamenty mali byť riadne zapojené do európskeho semestra a prípravy programov stability, konvergenčných programov a národných programov reforiem s cieľom zvýšiť transparentnosť a vlastnú zodpovednosť a zodpovednosť za prijaté rozhodnutia. Ak je to vhodné, v rámci európskeho semestra by sa malo konzultovať s Hospodárskym a finančným výborom, Výborom pre hospodársku politiku, Výborom pre zamestnanosť a Výborom pre sociálnu ochranu. V prípade potreby by mali byť v súlade s ustanoveniami ZFEÚ a národnými právnymi a politickými opatreniami v rámci európskeho semestra zapojené v súvislosti s hlavnými politickými otázkami príslušné zainteresované strany, najmä sociálni partneri.

| (17) | Plnenie strednodobého cieľa pre stavy rozpočtov by členským štátom malo umožniť vytvorenie bezpečnej rezervy so zreteľom na referenčnú hodnotu 3 % HDP s cieľom zabezpečiť udržateľné verejné financie alebo rýchly pokrok smerom k udržateľnosti a zároveň zachovať priestor na rozpočtové manévrovanie, najmä so zreteľom na potreby verejných investícií. Strednodobý rozpočtový cieľ by sa mal pravidelne aktualizovať na základe spoločne dohodnutej metodiky, pričom by sa mali primerane zohľadňovať riziká explicitných a implicitných záväzkov pre verejné financie uvedených v cieľoch Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

(17)

Plnenie strednodobého cieľa pre stavy rozpočtov by členským štátom malo umožniť vytvorenie bezpečnej rezervy so zreteľom na referenčnú hodnotu 3 % HDP s cieľom zabezpečiť udržateľné verejné financie alebo rýchly pokrok smerom k udržateľnosti a zároveň zachovať priestor na rozpočtové manévrovanie, najmä so zreteľom na potreby verejných investícií. Strednodobý rozpočtový cieľ by sa mal pravidelne aktualizovať na základe spoločne dohodnutej metodiky, pričom by sa mali primerane zohľadňovať riziká explicitných a implicitných záväzkov pre verejné financie uvedených v cieľoch Paktu stability a rastu.

| (18) | Povinnosť dosiahnuť a udržiavať strednodobý rozpočtový cieľ je potrebné uplatniť formou vymedzenia zásad postupu pri prispôsobovaní sa strednodobému cieľu. Tieto zásady by mali okrem iného zabezpečiť, aby sa neočakávané príjmy, konkrétne príjmy presahujúce bežne očakávané príjmy z hospodárskeho rastu, použili na zníženie dlhu. |
| --- | --- |

(18)

Povinnosť dosiahnuť a udržiavať strednodobý rozpočtový cieľ je potrebné uplatniť formou vymedzenia zásad postupu pri prispôsobovaní sa strednodobému cieľu. Tieto zásady by mali okrem iného zabezpečiť, aby sa neočakávané príjmy, konkrétne príjmy presahujúce bežne očakávané príjmy z hospodárskeho rastu, použili na zníženie dlhu.

| (19) | Povinnosť dosiahnuť a udržiavať strednodobý rozpočtový cieľ by sa mala vzťahovať na všetky členské štáty. |
| --- | --- |

(19)

Povinnosť dosiahnuť a udržiavať strednodobý rozpočtový cieľ by sa mala vzťahovať na všetky členské štáty.

| (20) | Dostatočný pokrok pri dosahovaní strednodobého rozpočtového cieľa by sa mal zhodnotiť na základe celkového posúdenia, ktoré bude zahŕňať analýzu výdavkov bez diskrečných príjmových opatrení, pričom referenčnou hodnotou bude štrukturálne saldo. Pokiaľ sa v tejto súvislosti strednodobý rozpočtový cieľ nedosiahne, tempo rastu výdavkov verejnej správy by zvyčajne nemalo prekročiť referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP, pričom zvýšenie nad rámec tohto pravidla sa vyváži diskrečným zvýšením príjmov verejnej správy a diskrečné zníženie príjmov sa kompenzuje znížením výdavkov. Referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP by sa malo vypočítať podľa spoločne odsúhlasenej metodiky. Komisia by mala zverejniť jej metódu výpočtu týchto projekcií a výsledné referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP. Mala by sa zohľadniť potenciálne veľmi vysoká variabilita investičných výdavkov, a to najmä v prípade malých členských štátov. |
| --- | --- |

(20)

Dostatočný pokrok pri dosahovaní strednodobého rozpočtového cieľa by sa mal zhodnotiť na základe celkového posúdenia, ktoré bude zahŕňať analýzu výdavkov bez diskrečných príjmových opatrení, pričom referenčnou hodnotou bude štrukturálne saldo. Pokiaľ sa v tejto súvislosti strednodobý rozpočtový cieľ nedosiahne, tempo rastu výdavkov verejnej správy by zvyčajne nemalo prekročiť referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP, pričom zvýšenie nad rámec tohto pravidla sa vyváži diskrečným zvýšením príjmov verejnej správy a diskrečné zníženie príjmov sa kompenzuje znížením výdavkov. Referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP by sa malo vypočítať podľa spoločne odsúhlasenej metodiky. Komisia by mala zverejniť jej metódu výpočtu týchto projekcií a výsledné referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP. Mala by sa zohľadniť potenciálne veľmi vysoká variabilita investičných výdavkov, a to najmä v prípade malých členských štátov.

| (21) | Od členských štátov s úrovňou dlhu prekračujúcou 60 % HDP alebo so zreteľnými rizikami vzhľadom na celkovú udržateľnosť dlhu by sa malo vyžadovať rýchlejšie prispôsobenie sa strednodobému rozpočtovému cieľu. |
| --- | --- |

(21)

Od členských štátov s úrovňou dlhu prekračujúcou 60 % HDP alebo so zreteľnými rizikami vzhľadom na celkovú udržateľnosť dlhu by sa malo vyžadovať rýchlejšie prispôsobenie sa strednodobému rozpočtovému cieľu.

| (22) | Dočasný odklon od postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu by sa mal povoliť, ak odklon vyplýva z neobvyklej udalosti, ktorú dotknutý členský štát nemôže ovplyvniť, ktorá má zásadný vplyv na finančnú pozíciu verejnej správy, alebo v prípade prudkého hospodárskeho poklesu v eurozóne alebo Únie ako celku, ak to neohrozí udržateľnosť financií zo strednodobého hľadiska, s cieľom uľahčiť oživenie hospodárstva. Pri povoľovaní dočasného odklonu od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od primeraného postupu prispôsobovania sa tomuto cieľu by sa malo zohľadniť aj uskutočňovanie zásadných štrukturálnych reforiem, ak sa zachová bezpečnostná rezerva s prihliadnutím na referenčnú hodnotu deficitu. Osobitná pozornosť by sa v tejto súvislosti mala venovať systémovým dôchodkovým reformám, v prípade ktorých by mal odklon odzrkadľovať priame prírastkové náklady presmerovania príspevkov z verejne spravovaného piliera do kapitalizačného piliera. Opatrenia, ktorými sa presúvajú aktíva z plne financovaného piliera späť do verejne spravovaného piliera, by sa mali považovať v podstate za jednorazové a dočasné, a preto by nemali byť zahrnuté do štrukturálneho salda používaného na posúdenie pokroku pri prispôsobovaní sa strednodobému rozpočtovému cieľu. |
| --- | --- |

(22)

Dočasný odklon od postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu by sa mal povoliť, ak odklon vyplýva z neobvyklej udalosti, ktorú dotknutý členský štát nemôže ovplyvniť, ktorá má zásadný vplyv na finančnú pozíciu verejnej správy, alebo v prípade prudkého hospodárskeho poklesu v eurozóne alebo Únie ako celku, ak to neohrozí udržateľnosť financií zo strednodobého hľadiska, s cieľom uľahčiť oživenie hospodárstva. Pri povoľovaní dočasného odklonu od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od primeraného postupu prispôsobovania sa tomuto cieľu by sa malo zohľadniť aj uskutočňovanie zásadných štrukturálnych reforiem, ak sa zachová bezpečnostná rezerva s prihliadnutím na referenčnú hodnotu deficitu. Osobitná pozornosť by sa v tejto súvislosti mala venovať systémovým dôchodkovým reformám, v prípade ktorých by mal odklon odzrkadľovať priame prírastkové náklady presmerovania príspevkov z verejne spravovaného piliera do kapitalizačného piliera. Opatrenia, ktorými sa presúvajú aktíva z plne financovaného piliera späť do verejne spravovaného piliera, by sa mali považovať v podstate za jednorazové a dočasné, a preto by nemali byť zahrnuté do štrukturálneho salda používaného na posúdenie pokroku pri prispôsobovaní sa strednodobému rozpočtovému cieľu.

| (23) | V prípade výraznej odchýlky od postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu by Komisia mala adresovať dotknutému členskému štátu napomenutie, po ktorom by do jedného mesiaca nasledovalo preskúmanie situácie zo strany Rady a odporúčanie pre nevyhnutné opatrenia zamerané na prispôsobenie sa. V odporúčaní by sa mala stanoviť lehota najviac piatich mesiacov na riešenie danej odchýlky. Dotknutý členský štát by mal Rade podať správu o prijatých opatreniach. Ak dotknutý členský štát v lehote stanovenej Radou nevykoná náležité opatrenia, Rada by mala prijať rozhodnutie stanovujúce, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia, a podať o tom správu Európskej rade. Je dôležité, aby sa včas stanovilo, že členské štáty neprijali náležité opatrenia, najmä ak tento stav pretrváva. Komisia by mala mať možnosť odporučiť Rade, aby prijala revidované odporúčania. V prípade potreby by Komisia mala mať možnosť vyzvať ECB, aby sa zúčastnila na dozornej misii v členských štátoch eurozóny a členských štátoch zúčastnených na dohode zo 16. marca 2006 medzi Európskou centrálnou bankou a národnými centrálnymi bankami členských štátov nepatriacich do eurozóny o prevádzkových postupoch pre mechanizmus výmenných kurzov v tretej etape hospodárskej a menovej únie (9) (ďalej len „ERM2“). Komisia podá Rade správu o výsledku misie a prípadne môže rozhodnúť o zverejnení svojich zistení. |
| --- | --- |

(23)

V prípade výraznej odchýlky od postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu by Komisia mala adresovať dotknutému členskému štátu napomenutie, po ktorom by do jedného mesiaca nasledovalo preskúmanie situácie zo strany Rady a odporúčanie pre nevyhnutné opatrenia zamerané na prispôsobenie sa. V odporúčaní by sa mala stanoviť lehota najviac piatich mesiacov na riešenie danej odchýlky. Dotknutý členský štát by mal Rade podať správu o prijatých opatreniach. Ak dotknutý členský štát v lehote stanovenej Radou nevykoná náležité opatrenia, Rada by mala prijať rozhodnutie stanovujúce, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia, a podať o tom správu Európskej rade. Je dôležité, aby sa včas stanovilo, že členské štáty neprijali náležité opatrenia, najmä ak tento stav pretrváva. Komisia by mala mať možnosť odporučiť Rade, aby prijala revidované odporúčania. V prípade potreby by Komisia mala mať možnosť vyzvať ECB, aby sa zúčastnila na dozornej misii v členských štátoch eurozóny a členských štátoch zúčastnených na dohode zo 16. marca 2006 medzi Európskou centrálnou bankou a národnými centrálnymi bankami členských štátov nepatriacich do eurozóny o prevádzkových postupoch pre mechanizmus výmenných kurzov v tretej etape hospodárskej a menovej únie (9) (ďalej len „ERM2“). Komisia podá Rade správu o výsledku misie a prípadne môže rozhodnúť o zverejnení svojich zistení.

| (24) | Rade by sa mala udeliť právomoc prijímať individuálne rozhodnutia, ktorými sa vyhlasujú za nesplnené odporúčania prijaté Radou na základe článku 121 ods. 4 ZFEÚ, ktorým sa ustanovujú politické opatrenia v prípade, že členský štát sa podstatne odchýli od postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu. Ako súčasť koordinácie hospodárskych politík členských štátov vykonávanej v rámci Rady, ako sa uvádza v článku 121 ods. 1 ZFEÚ, tieto individuálne rozhodnutia neodlučiteľne nadväzujú na uvedené odporúčania prijaté Radou na základe článku 121 ods. 4 ZFEÚ. Pozastavenie hlasovacích práv členov Rady zastupujúcich členské štáty, ktorých menou nie je euro, pokiaľ ide o prijatie rozhodnutia Rady, ktorým sa vyhlasujú za nesplnené odporúčania adresované na základe článku 121 ods. 4 ZFEÚ členskému štátu, ktorého menou je euro, je priamym dôsledkom uvedeného rozhodnutia neodlučiteľne nadväzujúceho na uvedené odporúčanie a ustanovenia článku 139 ods. 4 ZFEÚ, podľa ktorého sa právo hlasovať o týchto odporúčaniach vyhradzuje členským štátom, ktorých menou je euro. |
| --- | --- |

(24)

Rade by sa mala udeliť právomoc prijímať individuálne rozhodnutia, ktorými sa vyhlasujú za nesplnené odporúčania prijaté Radou na základe článku 121 ods. 4 ZFEÚ, ktorým sa ustanovujú politické opatrenia v prípade, že členský štát sa podstatne odchýli od postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu. Ako súčasť koordinácie hospodárskych politík členských štátov vykonávanej v rámci Rady, ako sa uvádza v článku 121 ods. 1 ZFEÚ, tieto individuálne rozhodnutia neodlučiteľne nadväzujú na uvedené odporúčania prijaté Radou na základe článku 121 ods. 4 ZFEÚ. Pozastavenie hlasovacích práv členov Rady zastupujúcich členské štáty, ktorých menou nie je euro, pokiaľ ide o prijatie rozhodnutia Rady, ktorým sa vyhlasujú za nesplnené odporúčania adresované na základe článku 121 ods. 4 ZFEÚ členskému štátu, ktorého menou je euro, je priamym dôsledkom uvedeného rozhodnutia neodlučiteľne nadväzujúceho na uvedené odporúčanie a ustanovenia článku 139 ods. 4 ZFEÚ, podľa ktorého sa právo hlasovať o týchto odporúčaniach vyhradzuje členským štátom, ktorých menou je euro.

| (25) | S cieľom zabezpečiť súlad s rámcom rozpočtového dohľadu Únie pre členské štáty, ktorých menou je euro, treba zriadiť osobitný mechanizmus presadzovania na základe článku 136 ZFEÚ pre prípady, keď prevláda významná odchýlka od postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu. |
| --- | --- |

(25)

S cieľom zabezpečiť súlad s rámcom rozpočtového dohľadu Únie pre členské štáty, ktorých menou je euro, treba zriadiť osobitný mechanizmus presadzovania na základe článku 136 ZFEÚ pre prípady, keď prevláda významná odchýlka od postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu.

| (26) | Odkazy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 by mali zohľadňovať nové číslovanie článkov v ZFEÚ. |
| --- | --- |

(26)

Odkazy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 by mali zohľadňovať nové číslovanie článkov v ZFEÚ.

| (27) | Nariadenie (ES) č. 1466/97 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(27)

Nariadenie (ES) č. 1466/97 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 1466/97 sa týmto mení a dopĺňa takto:

| 1. | Článok 1 sa nahrádza takto:
  „Článok 1
  Toto nariadenie stanovuje pravidlá zahŕňajúce obsah, predkladanie, kontrolu a monitorovanie programov stability a konvergenčných programov ako súčasti mnohostranného dohľadu vykonávaného Radou a Komisiou s cieľom včas predchádzať vzniku nadmerných deficitov verejnej správy a posilniť dohľad nad hospodárskymi politikami a ich koordináciu, čím sa podporí dosahovanie cieľov Únie v oblasti rastu a zamestnanosti.“ |
| --- | --- |

1.

Článok 1 sa nahrádza takto:

„Článok 1

Toto nariadenie stanovuje pravidlá zahŕňajúce obsah, predkladanie, kontrolu a monitorovanie programov stability a konvergenčných programov ako súčasti mnohostranného dohľadu vykonávaného Radou a Komisiou s cieľom včas predchádzať vzniku nadmerných deficitov verejnej správy a posilniť dohľad nad hospodárskymi politikami a ich koordináciu, čím sa podporí dosahovanie cieľov Únie v oblasti rastu a zamestnanosti.“

| 2. | Článok 2 sa nahrádza takto:
  „Článok 2
  Na účely tohto nariadenia:






  a) | ‚zúčastnené členské štáty‘ sú členské štáty, ktorých menou je euro; |
| --- | --- | --- |

2.

Článok 2 sa nahrádza takto:

„Článok 2

Na účely tohto nariadenia:

a)

‚zúčastnené členské štáty‘ sú členské štáty, ktorých menou je euro;

| b) | ‚nezúčastnené členské štáty‘ sú členské štáty iné ako členské štáty, ktorých menou je euro.“ |
| --- | --- |

b)

‚nezúčastnené členské štáty‘ sú členské štáty iné ako členské štáty, ktorých menou je euro.“

| 3. | Vkladá sa tento oddiel:
  „ODDIEL 1-A

  EURÓPSKY SEMESTER PRE KOORDINÁCIU HOSPODÁRSKYCH POLITÍK

  Článok 2-a
  1.   S cieľom zabezpečiť užšiu koordináciu hospodárskych politík a nepretržitú konvergenciu hospodárskej výkonnosti členských štátov Rada vykonáva mnohostranný dohľad ako neoddeliteľnú súčasť európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík v súlade s cieľmi a požiadavkami stanovenými v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len ‚ZFEÚ‘).
  2.   Súčasťou európskeho semestra je:






  a) | sformulovanie hlavných smerov hospodárskych politík členských štátov a Únie (ďalej len ‚hlavné smery hospodárskych politík‘) a dohľad nad ich vykonávaním v súlade s článkom 121 ods. 2 ZFEÚ; |
| --- | --- | --- |

3.

Vkladá sa tento oddiel:

„ODDIEL 1-A

EURÓPSKY SEMESTER PRE KOORDINÁCIU HOSPODÁRSKYCH POLITÍK

Článok 2-a

1.   S cieľom zabezpečiť užšiu koordináciu hospodárskych politík a nepretržitú konvergenciu hospodárskej výkonnosti členských štátov Rada vykonáva mnohostranný dohľad ako neoddeliteľnú súčasť európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík v súlade s cieľmi a požiadavkami stanovenými v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len ‚ZFEÚ‘).

2.   Súčasťou európskeho semestra je:

a)

sformulovanie hlavných smerov hospodárskych politík členských štátov a Únie (ďalej len ‚hlavné smery hospodárskych politík‘) a dohľad nad ich vykonávaním v súlade s článkom 121 ods. 2 ZFEÚ;

| b) | sformulovanie a skúmanie vykonávania usmernení politík zamestnanosti, ktoré musia členské štáty zobrať do úvahy v súlade s článkom 148 ods. 2 ZFEÚ (ďalej len ‚usmernenia politík zamestnanosti‘); |
| --- | --- |

b)

sformulovanie a skúmanie vykonávania usmernení politík zamestnanosti, ktoré musia členské štáty zobrať do úvahy v súlade s článkom 148 ods. 2 ZFEÚ (ďalej len ‚usmernenia politík zamestnanosti‘);

| c) | predloženie a posúdenie programov stability alebo konvergenčných programov členských štátov v súlade s týmto nariadením; |
| --- | --- |

c)

predloženie a posúdenie programov stability alebo konvergenčných programov členských štátov v súlade s týmto nariadením;

| d) | predloženie a posúdenie národných programov reforiem členských štátov, ktoré podporujú stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť a ktoré boli vytvorené v súlade s usmerneniami uvedenými v písmenách a) a b) a so všeobecným usmernením určeným členským štátom, ktoré vydali Komisia a Európska rada na začiatku ročného cyklu dohľadu; |
| --- | --- |

d)

predloženie a posúdenie národných programov reforiem členských štátov, ktoré podporujú stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť a ktoré boli vytvorené v súlade s usmerneniami uvedenými v písmenách a) a b) a so všeobecným usmernením určeným členským štátom, ktoré vydali Komisia a Európska rada na začiatku ročného cyklu dohľadu;

| e) | dohľad v záujme prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (10). |
| --- | --- |

e)

dohľad v záujme prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (10).

3.   V priebehu európskeho semestra s cieľom zabezpečiť včasné a integrované politické poradenstvo o makrofiškálnych a makroštrukturálnych politických zámeroch adresuje Rada spravidla po posúdení týchto programov na základe odporúčaní Komisie usmernenia členským štátom, ktoré v plnom rozsahu využívajú právne nástroje podľa článkov 121 a 148 ZFEÚ a podľa tohto nariadenia a nariadenia (EÚ) č. 1176/2011.

Členské štáty predtým, ako prijmú kľúčové rozhodnutia o vnútroštátnych rozpočtoch na nadchádzajúce roky, pri vypracúvaní svojich hospodárskych a rozpočtových politík a politík zamestnanosti náležite zohľadnia odporúčania, ktoré im boli adresované. Dosiahnutý pokrok monitoruje Komisia.

Ak členský štát nekoná podľa usmernení, ktoré mu boli doručené, môže to viesť k:

| a) | ďalším odporúčaniam, aby prijal konkrétne opatrenia; |
| --- | --- |

a)

ďalším odporúčaniam, aby prijal konkrétne opatrenia;

| b) | napomenutiu zo strany Komisie podľa článku 121 ods. 4 TFEÚ; |
| --- | --- |

b)

napomenutiu zo strany Komisie podľa článku 121 ods. 4 TFEÚ;

| c) | opatreniam podľa tohto nariadenia, nariadenia (ES) č. 1467/97 alebo nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. |
| --- | --- |

c)

opatreniam podľa tohto nariadenia, nariadenia (ES) č. 1467/97 alebo nariadenia (EÚ) č. 1176/2011.

Komisia vo zvýšenej miere monitoruje vykonávanie týchto opatrení a môže vykonávať dozorné misie podľa článku -11 tohto nariadenia.

4.   Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra s cieľom zvýšiť transparentnosť a vlastnú zodpovednosť a zodpovednosť v súvislosti s prijímanými rozhodnutiami, najmä prostredníctvom hospodárskeho dialógu vedeného podľa článku 2-ab tohto nariadenia. Ak je to vhodné, v rámci európskeho semestra sa konzultuje s Hospodárskym a finančným výborom, Výborom pre hospodársku politiku, Výborom pre zamestnanosť a Výborom pre sociálnu ochranu. V prípade potreby sú v súlade s ustanoveniami ZFEÚ a národnými právnymi a politickými opatreniami v rámci európskeho semestra zapojené v súvislosti s hlavnými politickými otázkami príslušné zainteresované strany, najmä sociálni partneri.

V súlade s článkom 121 ZFEÚ predseda Rady a predseda Komisie a prípadne predseda Euroskupiny každoročne podávajú Európskemu parlamentu a Európskej rade správu o výsledkoch mnohostranného dohľadu. Tieto správy by mali byť súčasťou hospodárskeho dialógu uvedeného v článku 2-ab tohto nariadenia.

| 4. | Vkladá sa tento oddiel:
  „ODDIEL 1-AA

  HOSPODÁRSKY DIALÓG

  Článok 2-ab
  1.   S cieľom posilniť dialóg medzi inštitúciami Únie, najmä medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, a zabezpečiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť môže príslušný výbor Európskeho parlamentu vyzvať predsedu Rady, Komisie a prípade predsedu Európskej rady alebo predsedu Euroskupiny, aby sa dostavili do výboru na prerokovanie:






  a) | informácií, ktoré výboru poskytla Rada, o hlavných smeroch hospodárskych politík podľa článku 121 ods. 2 ZFEÚ; |
| --- | --- | --- |

4.

Vkladá sa tento oddiel:

„ODDIEL 1-AA

HOSPODÁRSKY DIALÓG

Článok 2-ab

1.   S cieľom posilniť dialóg medzi inštitúciami Únie, najmä medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, a zabezpečiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť môže príslušný výbor Európskeho parlamentu vyzvať predsedu Rady, Komisie a prípade predsedu Európskej rady alebo predsedu Euroskupiny, aby sa dostavili do výboru na prerokovanie:

a)

informácií, ktoré výboru poskytla Rada, o hlavných smeroch hospodárskych politík podľa článku 121 ods. 2 ZFEÚ;

| b) | všeobecných usmernení pre členské štáty, ktoré Komisia vydala na začiatku ročného cyklu dohľadu; |
| --- | --- |

b)

všeobecných usmernení pre členské štáty, ktoré Komisia vydala na začiatku ročného cyklu dohľadu;

| c) | záverov Európskej rady k základným smerom hospodárskych politík v kontexte európskeho semestra; |
| --- | --- |

c)

záverov Európskej rady k základným smerom hospodárskych politík v kontexte európskeho semestra;

| d) | výsledkov mnohostranného dohľadu vykonaného podľa tohto nariadenia; |
| --- | --- |

d)

výsledkov mnohostranného dohľadu vykonaného podľa tohto nariadenia;

| e) | záverov Európskej rady k základným smerom mnohostranného dohľadu a jeho výsledkov; |
| --- | --- |

e)

záverov Európskej rady k základným smerom mnohostranného dohľadu a jeho výsledkov;

| f) | preskúmania vykonávania mnohostranného dohľadu na konci európskeho semestra; |
| --- | --- |

f)

preskúmania vykonávania mnohostranného dohľadu na konci európskeho semestra;

| g) | odporúčaní Rady adresovaných členským štátom v súlade s článkom 121 ods. 4 ZFEÚ v prípade výraznej odchýlky a správy Rady pre Európsku radu, ako je vymedzené v článku 6 ods. 2 a článku 10 ods. 2 tohto nariadenia. |
| --- | --- |

g)

odporúčaní Rady adresovaných členským štátom v súlade s článkom 121 ods. 4 ZFEÚ v prípade výraznej odchýlky a správy Rady pre Európsku radu, ako je vymedzené v článku 6 ods. 2 a článku 10 ods. 2 tohto nariadenia.

2.   Od Rady sa očakáva, že sa spravidla riadi odporúčaniami a návrhmi Komisie alebo verejne objasní svoju pozíciu.

3.   Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže členskému štátu, ktorého sa týka odporúčanie Rady podľa článku 6 ods. 2 alebo článku 10 ods. 2, ponúknuť možnosť zúčastniť sa na výmene názorov.

4.   Rada a Komisia pravidelne informujú Európsky parlament o uplatňovaní tohto nariadenia.“

| 5. | Článok 2a sa nahrádza takto:
  „Článok 2a
  Každý členský štát má pre svoju rozpočtovú pozíciu odlišný strednodobý cieľ. Tieto strednodobé rozpočtové ciele špecifické pre jednotlivé štáty sa môžu líšiť od požiadavky pozície takmer vyrovnaného alebo prebytkového rozpočtu, pričom poskytujú bezpečnostnú rezervu s ohľadom na 3 % hranicu pomeru deficitu verejnej správy k HDP. Strednodobé rozpočtové ciele zabezpečujú udržateľnosť verejných financií alebo rýchle napredovanie smerom k takejto udržateľnosti, pričom ponechávajú priestor na rozpočtové manévrovanie, najmä so zreteľom na potrebu verejných investícií.
  Pri zohľadnení týchto faktorov sa pre zúčastnené členské štáty a pre členské štáty zapojené do ERM2 strednodobé rozpočtové ciele špecifické pre jednotlivé štáty spresňujú v rámci vymedzeného rozsahu od -1 % HDP až po rovnováhu alebo prebytok, a to v cyklicky upravenom vyjadrení bez jednorazových a dočasných opatrení.
  Strednodobý rozpočtový cieľ sa reviduje každé tri roky. Strednodobý rozpočtový cieľ členského štátu sa môže ďalej revidovať v prípade, že sa uskutočňuje štrukturálna reforma s výrazným vplyvom na udržateľnosť verejných financií.
  Dodržiavanie strednodobého rozpočtového cieľa je súčasťou vnútroštátnych strednodobých rozpočtových rámcov v súlade s kapitolou IV smernice Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (11). |
| --- | --- |

5.

Článok 2a sa nahrádza takto:

„Článok 2a

Každý členský štát má pre svoju rozpočtovú pozíciu odlišný strednodobý cieľ. Tieto strednodobé rozpočtové ciele špecifické pre jednotlivé štáty sa môžu líšiť od požiadavky pozície takmer vyrovnaného alebo prebytkového rozpočtu, pričom poskytujú bezpečnostnú rezervu s ohľadom na 3 % hranicu pomeru deficitu verejnej správy k HDP. Strednodobé rozpočtové ciele zabezpečujú udržateľnosť verejných financií alebo rýchle napredovanie smerom k takejto udržateľnosti, pričom ponechávajú priestor na rozpočtové manévrovanie, najmä so zreteľom na potrebu verejných investícií.

Pri zohľadnení týchto faktorov sa pre zúčastnené členské štáty a pre členské štáty zapojené do ERM2 strednodobé rozpočtové ciele špecifické pre jednotlivé štáty spresňujú v rámci vymedzeného rozsahu od -1 % HDP až po rovnováhu alebo prebytok, a to v cyklicky upravenom vyjadrení bez jednorazových a dočasných opatrení.

Strednodobý rozpočtový cieľ sa reviduje každé tri roky. Strednodobý rozpočtový cieľ členského štátu sa môže ďalej revidovať v prípade, že sa uskutočňuje štrukturálna reforma s výrazným vplyvom na udržateľnosť verejných financií.

Dodržiavanie strednodobého rozpočtového cieľa je súčasťou vnútroštátnych strednodobých rozpočtových rámcov v súlade s kapitolou IV smernice Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (11).

| 6. | Článok 3 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:
  „1.   Každý zúčastnený členský štát predkladá Rade a Komisii v pravidelných intervaloch podľa článku 121 ZFEÚ informácie potrebné na mnohostranný dohľad, a to vo forme programu stability, ktorý poskytuje základ pre udržateľnosť verejných financií, ktorá vedie k cenovej stabilite, silnému udržateľnému rastu a tvorbe pracovných miest.“; |
| --- | --- | --- |

6.

Článok 3 sa mení a dopĺňa takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Každý zúčastnený členský štát predkladá Rade a Komisii v pravidelných intervaloch podľa článku 121 ZFEÚ informácie potrebné na mnohostranný dohľad, a to vo forme programu stability, ktorý poskytuje základ pre udržateľnosť verejných financií, ktorá vedie k cenovej stabilite, silnému udržateľnému rastu a tvorbe pracovných miest.“;

| b) | v odseku 2 sa písmená a), b) a c) nahrádzajú takto:






  „a) | strednodobý rozpočtový cieľ a postup pri prispôsobovaní sa tomuto cieľu pre saldo verejnej správy ako percentuálny podiel na HDP, očakávaný vývoj pomeru verejného dlhu k HDP, plánovaný vývoj rastu výdavkov verejnej správy vrátane zodpovedajúceho vyčlenenia prostriedkov na tvorbu hrubého fixného kapitálu, najmä so zreteľom na podmienky a kritériá na určenie rastu výdavkov podľa článku 5 ods. 1, plánovaný vývoj rastu príjmov verejnej správy pri nezmenenej politike a vyčíslenie plánovaných diskrečných príjmových opatrení; |
| --- | --- | --- |

b)

v odseku 2 sa písmená a), b) a c) nahrádzajú takto:

„a)

strednodobý rozpočtový cieľ a postup pri prispôsobovaní sa tomuto cieľu pre saldo verejnej správy ako percentuálny podiel na HDP, očakávaný vývoj pomeru verejného dlhu k HDP, plánovaný vývoj rastu výdavkov verejnej správy vrátane zodpovedajúceho vyčlenenia prostriedkov na tvorbu hrubého fixného kapitálu, najmä so zreteľom na podmienky a kritériá na určenie rastu výdavkov podľa článku 5 ods. 1, plánovaný vývoj rastu príjmov verejnej správy pri nezmenenej politike a vyčíslenie plánovaných diskrečných príjmových opatrení;

| aa) | informácie o implicitných záväzkoch súvisiacich so starnutím obyvateľstva a o podmienených záväzkoch, ako sú verejné záruky, ktoré môžu mať značný dosah na účty verejnej správy; |
| --- | --- |

aa)

informácie o implicitných záväzkoch súvisiacich so starnutím obyvateľstva a o podmienených záväzkoch, ako sú verejné záruky, ktoré môžu mať značný dosah na účty verejnej správy;

| ab) | informácie o súlade programu stability s hlavnými smermi hospodárskych politík a národným programom reforiem; |
| --- | --- |

ab)

informácie o súlade programu stability s hlavnými smermi hospodárskych politík a národným programom reforiem;

| b) | hlavné predpoklady očakávaného hospodárskeho vývoja a dôležitých ekonomických premenných vzťahujúcich sa na dosahovanie programu stability, ako sú investičné výdavky verejnej správy, reálny rast HDP, zamestnanosť a inflácia; |
| --- | --- |

b)

hlavné predpoklady očakávaného hospodárskeho vývoja a dôležitých ekonomických premenných vzťahujúcich sa na dosahovanie programu stability, ako sú investičné výdavky verejnej správy, reálny rast HDP, zamestnanosť a inflácia;

| c) | kvantitatívne posudzovanie prijímaných alebo navrhovaných rozpočtových a iných opatrení hospodárskej politiky na dosiahnutie cieľov programu zahŕňajúce analýzu nákladov a prínosov hlavných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý pozitívny vplyv na rozpočet, a to aj zvýšením potenciálneho udržateľného rastu;“ |
| --- | --- |

c)

kvantitatívne posudzovanie prijímaných alebo navrhovaných rozpočtových a iných opatrení hospodárskej politiky na dosiahnutie cieľov programu zahŕňajúce analýzu nákladov a prínosov hlavných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý pozitívny vplyv na rozpočet, a to aj zvýšením potenciálneho udržateľného rastu;“

| c) | vkladá sa tento odsek:
  „2a.   Program stability je založený na najpravdepodobnejšom makrofiškálnom scenári alebo na obozretnejšom scenári. Makroekonomické a rozpočtové prognózy sa porovnajú s najaktuálnejšími prognózami Komisie a v prípade potreby s prognózami ďalších nezávislých subjektov. Výrazné rozdiely medzi zvoleným makrofiškálnym scenárom a prognózou Komisie sa opíšu a odôvodnia, najmä ak sa úroveň alebo rast externých predpokladov výrazne líši od hodnôt uvádzaných v prognózach Komisie.
  Presný charakter informácií uvedených v odseku 2 písmenách a), a. a.), b), c) a d) je stanovený v harmonizovanom rámci vytvorenom Komisiou v spolupráci s členskými štátmi.“; |
| --- | --- |

c)

vkladá sa tento odsek:

„2a.   Program stability je založený na najpravdepodobnejšom makrofiškálnom scenári alebo na obozretnejšom scenári. Makroekonomické a rozpočtové prognózy sa porovnajú s najaktuálnejšími prognózami Komisie a v prípade potreby s prognózami ďalších nezávislých subjektov. Výrazné rozdiely medzi zvoleným makrofiškálnym scenárom a prognózou Komisie sa opíšu a odôvodnia, najmä ak sa úroveň alebo rast externých predpokladov výrazne líši od hodnôt uvádzaných v prognózach Komisie.

Presný charakter informácií uvedených v odseku 2 písmenách a), a. a.), b), c) a d) je stanovený v harmonizovanom rámci vytvorenom Komisiou v spolupráci s členskými štátmi.“;

| d) | odsek 3 sa nahrádza takto:
  „3.   Informácie o vývoji salda verejnej správy a miery zadlženosti, raste výdavkov verejnej správy, plánovanom vývoji rastu príjmov verejnej správy pri nezmenenej politike, vhodne kvantifikovaných plánovaných diskrečných príjmových opatreniach a hlavných hospodárskych predpokladoch uvedených v odseku 2 písmenách a) a b) sa predkladajú raz ročne a zahŕňajú predchádzajúci rok, bežný rok a najmenej tri nasledujúce roky.
  4.   Každý program obsahuje informácie o jeho postavení v rámci vnútroštátnych postupov, najmä či bol program predložený národnému parlamentu a či mal národný parlament príležitosť prerokovať stanovisko Rady k predchádzajúcemu programu alebo prípadne akékoľvek odporúčanie alebo napomenutie a či parlament program schválil.“ |
| --- | --- |

d)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Informácie o vývoji salda verejnej správy a miery zadlženosti, raste výdavkov verejnej správy, plánovanom vývoji rastu príjmov verejnej správy pri nezmenenej politike, vhodne kvantifikovaných plánovaných diskrečných príjmových opatreniach a hlavných hospodárskych predpokladoch uvedených v odseku 2 písmenách a) a b) sa predkladajú raz ročne a zahŕňajú predchádzajúci rok, bežný rok a najmenej tri nasledujúce roky.

4.   Každý program obsahuje informácie o jeho postavení v rámci vnútroštátnych postupov, najmä či bol program predložený národnému parlamentu a či mal národný parlament príležitosť prerokovať stanovisko Rady k predchádzajúcemu programu alebo prípadne akékoľvek odporúčanie alebo napomenutie a či parlament program schválil.“

| 7. | Článok 4 sa nahrádza takto:
  „Článok 4
  1.   Programy stability sa predkladajú raz ročne v apríli, a to prednostne do polovice apríla, najneskôr však do 30. apríla.
  2.   Členské štáty uverejnia svoje programy stability.“ |
| --- | --- |

7.

Článok 4 sa nahrádza takto:

„Článok 4

1.   Programy stability sa predkladajú raz ročne v apríli, a to prednostne do polovice apríla, najneskôr však do 30. apríla.

2.   Členské štáty uverejnia svoje programy stability.“

| 8. | Článok 5 sa nahrádza takto:
  „Článok 5
  1.   Na základe posúdenia Komisie a Hospodárskeho a finančného výboru Rada v rámci mnohostranného dohľadu podľa článku 121 ZFEÚ preskúma strednodobé rozpočtové ciele predstavené dotknutými členskými štátmi v ich programoch stability, posúdi, či sú ekonomické predpoklady, na ktorých je program stability založený, prijateľné, či je postup prispôsobenia sa strednodobému rozpočtovému cieľu primeraný, pričom posúdi s tým súvisiaci vývoj miery zadlženia, a či sú prijímané alebo navrhované opatrenia súvisiace s týmto postupom dostatočné na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v priebehu hospodárskeho cyklu.
  Rada a Komisia pri posudzovaní postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu preskúmajú, či dotknutý členský štát dosahuje primerané ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda rozpočtu bez jednorazových a iných dočasných opatrení, ktoré je potrebné na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa s referenčnou hodnotou 0,5 % HDP. V prípade členských štátov, ktoré čelia vysokej úrovni zadlženosti, ktorá prekračuje 60 % HDP, alebo nadmernému riziku udržateľnosti celkového dlhu Rada a Komisia preskúmajú, či je ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda rozpočtu bez jednorazových a iných dočasných opatrení vyššie ako 0,5 % HDP. Rada a Komisia zohľadnia, či sa počas hospodársky priaznivých období vynakladá vyššie úsilie na prispôsobenie sa, kým v hospodársky nepriaznivých obdobiach môže byť toto úsilie menšie. Zohľadnia sa najmä neočakávané príjmy a výpadky príjmov.
  Či je pokrok v dosahovaní strednodobého rozpočtového cieľa dostatočný sa posúdi na základe celkového hodnotenia, v ktorom sa ako referenčná hodnota použije štrukturálne saldo a analýza výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov. Na tento účel Rada a Komisia posúdia, či je vývoj rastu výdavkov verejnej správy spolu s účinkom vykonávaných alebo plánovaných opatrení na strane príjmov v súlade s týmito podmienkami:






  a) | v prípade členských štátov, ktoré splnili ich strednodobý rozpočtový cieľ, neprekročí ročný rast výdavkov referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP, okrem prípadov, keď je prekročenie vyvážené diskrečnými opatreniami na strane príjmov; |
| --- | --- | --- |

8.

Článok 5 sa nahrádza takto:

„Článok 5

1.   Na základe posúdenia Komisie a Hospodárskeho a finančného výboru Rada v rámci mnohostranného dohľadu podľa článku 121 ZFEÚ preskúma strednodobé rozpočtové ciele predstavené dotknutými členskými štátmi v ich programoch stability, posúdi, či sú ekonomické predpoklady, na ktorých je program stability založený, prijateľné, či je postup prispôsobenia sa strednodobému rozpočtovému cieľu primeraný, pričom posúdi s tým súvisiaci vývoj miery zadlženia, a či sú prijímané alebo navrhované opatrenia súvisiace s týmto postupom dostatočné na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v priebehu hospodárskeho cyklu.

Rada a Komisia pri posudzovaní postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu preskúmajú, či dotknutý členský štát dosahuje primerané ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda rozpočtu bez jednorazových a iných dočasných opatrení, ktoré je potrebné na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa s referenčnou hodnotou 0,5 % HDP. V prípade členských štátov, ktoré čelia vysokej úrovni zadlženosti, ktorá prekračuje 60 % HDP, alebo nadmernému riziku udržateľnosti celkového dlhu Rada a Komisia preskúmajú, či je ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda rozpočtu bez jednorazových a iných dočasných opatrení vyššie ako 0,5 % HDP. Rada a Komisia zohľadnia, či sa počas hospodársky priaznivých období vynakladá vyššie úsilie na prispôsobenie sa, kým v hospodársky nepriaznivých obdobiach môže byť toto úsilie menšie. Zohľadnia sa najmä neočakávané príjmy a výpadky príjmov.

Či je pokrok v dosahovaní strednodobého rozpočtového cieľa dostatočný sa posúdi na základe celkového hodnotenia, v ktorom sa ako referenčná hodnota použije štrukturálne saldo a analýza výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov. Na tento účel Rada a Komisia posúdia, či je vývoj rastu výdavkov verejnej správy spolu s účinkom vykonávaných alebo plánovaných opatrení na strane príjmov v súlade s týmito podmienkami:

a)

v prípade členských štátov, ktoré splnili ich strednodobý rozpočtový cieľ, neprekročí ročný rast výdavkov referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP, okrem prípadov, keď je prekročenie vyvážené diskrečnými opatreniami na strane príjmov;

| b) | v prípade členských štátov, ktoré dosiaľ nesplnili strednodobý rozpočtový cieľ, neprekročí ročný rast výdavkov tempo pod referenčným strednodobým tempom potenciálneho rastu HDP, okrem prípadov, keď je prekročenie vyvážené diskrečnými opatreniami na strane príjmov. Veľkosť schodku tempa rastu výdavkov verejnej správy v porovnaní s referenčným strednodobým tempom potenciálneho rastu HDP sa stanoví tak, aby sa zabezpečil vhodný postup prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu; |
| --- | --- |

b)

v prípade členských štátov, ktoré dosiaľ nesplnili strednodobý rozpočtový cieľ, neprekročí ročný rast výdavkov tempo pod referenčným strednodobým tempom potenciálneho rastu HDP, okrem prípadov, keď je prekročenie vyvážené diskrečnými opatreniami na strane príjmov. Veľkosť schodku tempa rastu výdavkov verejnej správy v porovnaní s referenčným strednodobým tempom potenciálneho rastu HDP sa stanoví tak, aby sa zabezpečil vhodný postup prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu;

| c) | v prípade členských štátov, ktoré dosiaľ nesplnili strednodobý rozpočtový cieľ, sú diskrečné zníženia príjmových položiek verejných financií vyvážené buď znížením výdavkov, alebo diskrečným zvýšením v iných príjmových položkách verejných financií, alebo oboma spôsobmi. |
| --- | --- |

c)

v prípade členských štátov, ktoré dosiaľ nesplnili strednodobý rozpočtový cieľ, sú diskrečné zníženia príjmových položiek verejných financií vyvážené buď znížením výdavkov, alebo diskrečným zvýšením v iných príjmových položkách verejných financií, alebo oboma spôsobmi.

Zo sumy výdavkov sa vylúčia výdavky na úroky, výdavky na programy Únie plne hradené z fondov Únie a nediskrečné zmeny vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti.

Prekročenie referenčnej strednodobej hodnoty rastu výdavkov sa nepovažuje za porušenie referenčnej hodnoty, pokiaľ je plne kompenzované zvýšením príjmov zo zákona.

Referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP sa určí na základe výhľadových projekcií a spätných odhadov. Projekcie sa pravidelne aktualizujú. Komisia zverejní jej metódu výpočtu týchto projekcií a z toho vyplývajúce referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP.

Pri vymedzení postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu pre členské štáty, ktoré tento cieľ zatiaľ nedosiahli, a pri povoľovaní dočasnej odchýlky od tohto cieľa pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli, ak sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva so zreteľom na referenčnú hodnotu deficitu a ak sa rozpočtová pozícia v programovom období vráti k strednodobému rozpočtovému cieľu, Rada a Komisia zohľadnia uskutočňovanie hlavných štrukturálnych reforiem s priamym dlhodobým pozitívnym vplyvom na rozpočet aj prostredníctvom zvýšenia potenciálneho udržateľného rastu, a teda s overiteľným vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií.

Osobitná pozornosť sa venuje dôchodkovej reforme, v rámci ktorej sa zavádza systém viacerých pilierov, ktorý zahŕňa povinný kapitalizačný pilier. Členské štáty, ktoré uskutočňujú takéto reformy, majú povolené odchýliť sa od postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu alebo od samotného cieľa, pričom odchýlka je odrazom rozsahu priameho dodatočného vplyvu reformy na saldo verejnej správy, ak sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva so zreteľom na referenčnú hodnotu deficitu.

Rada a Komisia tiež preskúmajú, či program stability uľahčuje dosiahnutie udržateľnej a reálnej konvergencie v eurozóne a užšiu koordináciu hospodárskych politík a či sú hospodárske politiky dotknutého členského štátu v súlade s hlavnými smermi hospodárskych politík a usmerneniami politík zamestnanosti členských štátov a Únie.

V prípade nezvyčajnej udalosti mimo kontroly dotknutého členského štátu, ktorá závažne vplýva na stav verejných financií alebo v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu v eurozóne alebo v Únii ako celku sa môže členským štátom dočasne povoliť odklon od postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu uvedenému v treťom pododseku, ak to neohrozí udržateľnosť financií zo strednodobého hľadiska.

2.   Rada a Komisia preskúmajú program stability do najviac troch mesiacov od jeho predloženia. Rada na základe odporúčania Komisie a po konzultáciách s Hospodárskym a finančným výborom podľa potreby prijme stanovisko k programu. Ak sa Rada v súlade s článkom 121 ZFEÚ domnieva, že ciele a obsah programu treba posilniť konkrétnym odkazom na postup prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu, vyzve vo svojom stanovisku dotknutý členský štát, aby svoj program upravil.“

| 9. | Článok 6 sa nahrádza takto:
  „Článok 6
  1.   V rámci mnohostranného dohľadu v súlade s článkom 121 ods. 3 ZFEÚ Rada a Komisia monitorujú uskutočňovanie programov stability na základe informácií poskytnutých zúčastnenými členskými štátmi, ako aj posúdení Komisie a Hospodárskeho a finančného výboru, najmä na účely zistenia skutočného alebo predpokladaného závažného odklonu rozpočtovej pozície od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od primeraného postupu prispôsobovania sa tomuto cieľu.
  2.   Komisia v prípade závažnej zistenej odchýlky od postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu uvedenému v článku 5 ods. 1 treťom pododseku tohto nariadenia a s cieľom predísť vzniku nadmerného deficitu adresuje v súlade s článkom 121 ods. 4 ZFEÚ dotknutému členskému štátu napomenutie.
  Rada do jedného mesiaca odo dňa prijatia napomenutia uvedeného v prvom pododseku preskúma situáciu a na základe odporúčania Komisie vychádzajúceho z článku 121 ods. 4 ZFEÚ prijme odporúčanie pre nevyhnutné politické opatrenia. V odporúčaní sa stanoví lehota najviac päť mesiacov na riešenie danej odchýlky. Lehota sa skráti na tri mesiace, ak sa Komisia vo svojom napomenutí domnieva, že situácia je obzvlášť závažná a vyžaduje si bezodkladné opatrenia. Rada na návrh Komisie odporúčanie zverejní.
  V lehote stanovenej Radou v odporúčaní podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ dotknutý členský štát podá Rade správu o opatreniach prijatých ako reakcia na odporúčanie.
  Ak dotknutý členský štát neprijme vhodné opatrenia v lehote stanovenej v odporúčaní Rady podľa druhého pododseku, Komisia bezodkladne odporučí Rade, aby kvalifikovanou väčšinou prijala rozhodnutie, v ktorom sa konštatuje, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia. Komisia môže zároveň Rade odporučiť, aby prijala revidované odporúčanie podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ o nevyhnutných politických opatreniach.
  V prípade, ak Rada neprijme na základe odporúčania Komisie rozhodnutie o tom, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia, a ak naďalej pretrváva stav, že dotknutý členský štát neprijal náležité opatrenia, Komisia po uplynutí jedného mesiaca od svojho predchádzajúceho odporúčania odporučí Rade, aby prijala rozhodnutie stanovujúce, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia. Rozhodnutie sa považuje za prijaté Radou, pokiaľ Rada jednoduchou väčšinou nerozhodne o zamietnutí odporúčania do desiatich dní od jeho prijatia Komisiou. Komisia môže zároveň Rade odporučiť, aby prijala revidované odporúčanie podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ o nevyhnutných politických opatreniach.
  Pri prijímaní rozhodnutia o tom, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia, uvedeného vo štvrtom a piatom pododseku hlasujú len členovia Rady zastupujúci zúčastnené členské štáty, ktorých menou je euro. Rada pritom nezohľadňuje hlasovanie člena Rady zastupujúceho dotknutý členský štát.
  Rada predloží Európskej rade formálnu správu o náležite prijatých rozhodnutiach.
  3.   Odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu sa posúdi na základe celkového hodnotenia, v ktorom sa ako referenčná hodnota použije štrukturálne saldo, vrátane analýzy výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov, ako sa uvádza v článku 5 ods. 1.
  Pri posudzovaní toho, či je odchýlka závažná, sa zohľadňujú najmä tieto kritériá:






  a) | v prípade členského štátu, ktorý nesplnil strednodobý rozpočtový cieľ, sa pri posudzovaní zmeny štrukturálneho salda posúdi, či odchýlka predstavuje najmenej 0,5 % HDP v jedinom roku alebo priemerne prinajmenšom 0,25 % HDP ročne v dvoch po sebe nasledujúcich rokoch; |
| --- | --- | --- |

9.

Článok 6 sa nahrádza takto:

„Článok 6

1.   V rámci mnohostranného dohľadu v súlade s článkom 121 ods. 3 ZFEÚ Rada a Komisia monitorujú uskutočňovanie programov stability na základe informácií poskytnutých zúčastnenými členskými štátmi, ako aj posúdení Komisie a Hospodárskeho a finančného výboru, najmä na účely zistenia skutočného alebo predpokladaného závažného odklonu rozpočtovej pozície od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od primeraného postupu prispôsobovania sa tomuto cieľu.

2.   Komisia v prípade závažnej zistenej odchýlky od postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu uvedenému v článku 5 ods. 1 treťom pododseku tohto nariadenia a s cieľom predísť vzniku nadmerného deficitu adresuje v súlade s článkom 121 ods. 4 ZFEÚ dotknutému členskému štátu napomenutie.

Rada do jedného mesiaca odo dňa prijatia napomenutia uvedeného v prvom pododseku preskúma situáciu a na základe odporúčania Komisie vychádzajúceho z článku 121 ods. 4 ZFEÚ prijme odporúčanie pre nevyhnutné politické opatrenia. V odporúčaní sa stanoví lehota najviac päť mesiacov na riešenie danej odchýlky. Lehota sa skráti na tri mesiace, ak sa Komisia vo svojom napomenutí domnieva, že situácia je obzvlášť závažná a vyžaduje si bezodkladné opatrenia. Rada na návrh Komisie odporúčanie zverejní.

V lehote stanovenej Radou v odporúčaní podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ dotknutý členský štát podá Rade správu o opatreniach prijatých ako reakcia na odporúčanie.

Ak dotknutý členský štát neprijme vhodné opatrenia v lehote stanovenej v odporúčaní Rady podľa druhého pododseku, Komisia bezodkladne odporučí Rade, aby kvalifikovanou väčšinou prijala rozhodnutie, v ktorom sa konštatuje, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia. Komisia môže zároveň Rade odporučiť, aby prijala revidované odporúčanie podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ o nevyhnutných politických opatreniach.

V prípade, ak Rada neprijme na základe odporúčania Komisie rozhodnutie o tom, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia, a ak naďalej pretrváva stav, že dotknutý členský štát neprijal náležité opatrenia, Komisia po uplynutí jedného mesiaca od svojho predchádzajúceho odporúčania odporučí Rade, aby prijala rozhodnutie stanovujúce, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia. Rozhodnutie sa považuje za prijaté Radou, pokiaľ Rada jednoduchou väčšinou nerozhodne o zamietnutí odporúčania do desiatich dní od jeho prijatia Komisiou. Komisia môže zároveň Rade odporučiť, aby prijala revidované odporúčanie podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ o nevyhnutných politických opatreniach.

Pri prijímaní rozhodnutia o tom, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia, uvedeného vo štvrtom a piatom pododseku hlasujú len členovia Rady zastupujúci zúčastnené členské štáty, ktorých menou je euro. Rada pritom nezohľadňuje hlasovanie člena Rady zastupujúceho dotknutý členský štát.

Rada predloží Európskej rade formálnu správu o náležite prijatých rozhodnutiach.

3.   Odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu sa posúdi na základe celkového hodnotenia, v ktorom sa ako referenčná hodnota použije štrukturálne saldo, vrátane analýzy výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov, ako sa uvádza v článku 5 ods. 1.

Pri posudzovaní toho, či je odchýlka závažná, sa zohľadňujú najmä tieto kritériá:

a)

v prípade členského štátu, ktorý nesplnil strednodobý rozpočtový cieľ, sa pri posudzovaní zmeny štrukturálneho salda posúdi, či odchýlka predstavuje najmenej 0,5 % HDP v jedinom roku alebo priemerne prinajmenšom 0,25 % HDP ročne v dvoch po sebe nasledujúcich rokoch;

| b) | pri posudzovaní vývoja výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov sa posúdi, či celkový vplyv odchýlky na saldo verejnej správy predstavuje aspoň 0,5 % HDP v jedinom roku alebo kumulatívne za dva po sebe nasledujúce roky. |
| --- | --- |

b)

pri posudzovaní vývoja výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov sa posúdi, či celkový vplyv odchýlky na saldo verejnej správy predstavuje aspoň 0,5 % HDP v jedinom roku alebo kumulatívne za dva po sebe nasledujúce roky.

Odchýlka od vývoja výdavkov sa nepovažuje za závažné, ak dotknutý členský štát prekročil strednodobý rozpočtový cieľ, pričom sa zohľadňuje možnosť značných neplánovaných príjmov, a ak rozpočtové plány predložené v rámci programu stability neohrozujú tento cieľ v priebehu programového obdobia.

Podobne sa odchýlka nemusí zohľadňovať, ak vyplýva z nezvyčajnej udalosti mimo kontroly dotknutého členského štátu, ktorá závažne vplýva na finančný stav verejnej správy alebo v prípade prudkého hospodárskeho poklesu v eurozóne alebo Únie ako celku, ak to neohrozí udržateľnosť financií zo strednodobého hľadiska.“

| 10. | Článok 7 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:
  „1.   Každý nezúčastnený členský štát predkladá Rade a Komisii v pravidelných intervaloch podľa článku 121 ZFEÚ informácie potrebné na mnohostranný dohľad, a to formou konvergenčného programu, ktorý poskytuje nevyhnutný základ pre udržateľnosť verejných financií a ktorý vedie k cenovej stabilite, silnému udržateľnému rastu a tvorbe pracovných miest.“; |
| --- | --- | --- |

10.

Článok 7 sa mení a dopĺňa takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Každý nezúčastnený členský štát predkladá Rade a Komisii v pravidelných intervaloch podľa článku 121 ZFEÚ informácie potrebné na mnohostranný dohľad, a to formou konvergenčného programu, ktorý poskytuje nevyhnutný základ pre udržateľnosť verejných financií a ktorý vedie k cenovej stabilite, silnému udržateľnému rastu a tvorbe pracovných miest.“;

| b) | v odseku 2 sa písmená a), b) a c) nahrádzajú takto:






  „a) | strednodobý rozpočtový cieľ a postup pri prispôsobovaní sa tomuto cieľu pre saldo verejnej správy ako percentuálny podiel na HDP, očakávaný vývoj miery celkovej štátnej zadlženosti, plánovaný vývoj rastu výdavkov verejnej správy, vrátane vyčlenenia zodpovedajúcich prostriedkov na tvorbu hrubého fixného kapitálu, najmä pri zohľadnení podmienok a kritérií na zabezpečenie rastu výdavkov podľa článku 9 ods. 1, plánovaný vývoj rastu príjmov verejnej správy pri nezmenenej politike a vyčíslenie plánovaných diskrečných opatrení na strane príjmov; strednodobé ciele menovej politiky, vzťah týchto cieľov k cenovej stabilite a stabilite výmenného kurzu a k dosiahnutiu udržateľnej konvergencie; |
| --- | --- | --- |

b)

v odseku 2 sa písmená a), b) a c) nahrádzajú takto:

„a)

strednodobý rozpočtový cieľ a postup pri prispôsobovaní sa tomuto cieľu pre saldo verejnej správy ako percentuálny podiel na HDP, očakávaný vývoj miery celkovej štátnej zadlženosti, plánovaný vývoj rastu výdavkov verejnej správy, vrátane vyčlenenia zodpovedajúcich prostriedkov na tvorbu hrubého fixného kapitálu, najmä pri zohľadnení podmienok a kritérií na zabezpečenie rastu výdavkov podľa článku 9 ods. 1, plánovaný vývoj rastu príjmov verejnej správy pri nezmenenej politike a vyčíslenie plánovaných diskrečných opatrení na strane príjmov; strednodobé ciele menovej politiky, vzťah týchto cieľov k cenovej stabilite a stabilite výmenného kurzu a k dosiahnutiu udržateľnej konvergencie;

| aa) | informácie o implicitných záväzkoch súvisiacich so starnutím obyvateľstva a podmienených záväzkoch, ako sú verejné záruky, ktoré môžu mať značný dosah na účty verejnej správy; |
| --- | --- |

aa)

informácie o implicitných záväzkoch súvisiacich so starnutím obyvateľstva a podmienených záväzkoch, ako sú verejné záruky, ktoré môžu mať značný dosah na účty verejnej správy;

| ab) | informácie o súlade konvergenčného programu s hlavnými smermi hospodárskych politík a národným programom reforiem; |
| --- | --- |

ab)

informácie o súlade konvergenčného programu s hlavnými smermi hospodárskych politík a národným programom reforiem;

| b) | hlavné predpoklady očakávaného hospodárskeho vývoja a dôležitých ekonomických premenných, ktoré sú dôležité pre dosiahnutie konvergenčného programu, ako napríklad verejné investičné výdavky, rast reálneho HDP, zamestnanosť a inflácia; |
| --- | --- |

b)

hlavné predpoklady očakávaného hospodárskeho vývoja a dôležitých ekonomických premenných, ktoré sú dôležité pre dosiahnutie konvergenčného programu, ako napríklad verejné investičné výdavky, rast reálneho HDP, zamestnanosť a inflácia;

| c) | kvantitatívne posudzovanie navrhovaných alebo vykonávaných rozpočtových a iných opatrení hospodárskej politiky na dosiahnutie cieľov programu zahŕňajúce analýzu nákladov a prínosov hlavných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý pozitívny vplyv na rozpočet, a to aj prostredníctvom zvýšenia udržateľného rastu;“ |
| --- | --- |

c)

kvantitatívne posudzovanie navrhovaných alebo vykonávaných rozpočtových a iných opatrení hospodárskej politiky na dosiahnutie cieľov programu zahŕňajúce analýzu nákladov a prínosov hlavných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý pozitívny vplyv na rozpočet, a to aj prostredníctvom zvýšenia udržateľného rastu;“

| c) | vkladá sa tento odsek:
  „2a.   Konvergenčný program je založený na najpravdepodobnejšom makrofiškálnom scenári alebo na obozretnejšom scenári. Makroekonomické a rozpočtové prognózy sa porovnajú s najaktuálnejšími prognózami Komisie a v prípade potreby s prognózami ďalších nezávislých subjektov. Výrazné rozdiely medzi zvoleným makrofiškálnym scenárom a prognózou Komisie sa opíšu a odôvodnia, najmä ak sa úroveň alebo rast externých predpokladov výrazne líši od hodnôt uvádzaných v prognózach Komisie.
  Presná povaha informácií uvedených v odseku 2 písmenách a), a. a.), b) c) a d) sa stanoví v harmonizovanom rámci, ktorý Komisia vypracuje v spolupráci s členskými štátmi.“; |
| --- | --- |

c)

vkladá sa tento odsek:

„2a.   Konvergenčný program je založený na najpravdepodobnejšom makrofiškálnom scenári alebo na obozretnejšom scenári. Makroekonomické a rozpočtové prognózy sa porovnajú s najaktuálnejšími prognózami Komisie a v prípade potreby s prognózami ďalších nezávislých subjektov. Výrazné rozdiely medzi zvoleným makrofiškálnym scenárom a prognózou Komisie sa opíšu a odôvodnia, najmä ak sa úroveň alebo rast externých predpokladov výrazne líši od hodnôt uvádzaných v prognózach Komisie.

Presná povaha informácií uvedených v odseku 2 písmenách a), a. a.), b) c) a d) sa stanoví v harmonizovanom rámci, ktorý Komisia vypracuje v spolupráci s členskými štátmi.“;

| d) | odsek 3 sa nahrádza takto:
  „3.   Informácie o vývoji salda verejnej správy a miery zadlženosti, raste verejných výdavkov, plánovanom vývoji rastu príjmov štátu pri nezmenenej politike, plánovaných diskrečných opatreniach na strane príjmov, náležite vyčíslených, a hlavných hospodárskych predpokladoch uvedených v odseku 2 písmenách a) a b) sa predkladajú raz ročne a zahŕňajú predchádzajúci rok, bežný rok a najmenej tri nasledujúce roky.
  4.   Každý program obsahuje informácie o jeho postavení v rámci vnútroštátnych postupov, najmä či bol predložený národnému parlamentu a či mal národný parlament možnosť prerokovať stanovisko Rady k predchádzajúcemu programu alebo prípadne akékoľvek odporúčanie alebo napomenutie, a či parlament program schválil.“ |
| --- | --- |

d)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Informácie o vývoji salda verejnej správy a miery zadlženosti, raste verejných výdavkov, plánovanom vývoji rastu príjmov štátu pri nezmenenej politike, plánovaných diskrečných opatreniach na strane príjmov, náležite vyčíslených, a hlavných hospodárskych predpokladoch uvedených v odseku 2 písmenách a) a b) sa predkladajú raz ročne a zahŕňajú predchádzajúci rok, bežný rok a najmenej tri nasledujúce roky.

4.   Každý program obsahuje informácie o jeho postavení v rámci vnútroštátnych postupov, najmä či bol predložený národnému parlamentu a či mal národný parlament možnosť prerokovať stanovisko Rady k predchádzajúcemu programu alebo prípadne akékoľvek odporúčanie alebo napomenutie, a či parlament program schválil.“

| 11. | Článok 8 sa nahrádza takto:
  „Článok 8
  1.   Konvergenčné programy sa predkladajú raz ročne v apríli, a to prednostne do polovice apríla, najneskôr však do 30. apríla.
  2.   Členské štáty zverejnia svoje konvergenčné programy.“ |
| --- | --- |

11.

Článok 8 sa nahrádza takto:

„Článok 8

1.   Konvergenčné programy sa predkladajú raz ročne v apríli, a to prednostne do polovice apríla, najneskôr však do 30. apríla.

2.   Členské štáty zverejnia svoje konvergenčné programy.“

| 12. | Článok 9 sa nahrádza takto:
  „Článok 9
  1.   Na základe posúdení Komisie a Hospodárskeho a finančného výboru Rada v rámci mnohostranného dohľadu podľa článku 121 ZFEÚ preskúma strednodobé rozpočtové ciele predstavené dotknutými členskými štátmi v ich konvergenčných programoch, posúdi, či sú ekonomické predpoklady, na ktorých je program založený, prijateľné, či sú postupy prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu primerané, pričom posúdi s tým súvisiaci vývoj miery zadlženia, a či sú prijímané alebo navrhované opatrenia súvisiace s týmito postupmi dostatočné na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa počas celého cyklu a na dosiahnutie udržateľného zbližovania.
  Rada a Komisia pri posudzovaní postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu zohľadnia, či sa v hospodársky priaznivých obdobiach vynakladá vyššie úsilie na prispôsobenie sa, kým v hospodársky nepriaznivých obdobiach môže byť toto úsilie obmedzenejšie. Zohľadnia sa najmä neočakávané príjmy a výpadky príjmov. V prípade členských štátov, ktoré čelia vysokej úrovni zadlženosti, ktorá prekračuje 60 % HDP, alebo nadmernému riziku udržateľnosti celkového dlhu Rada a Komisia preskúmajú, či je ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda rozpočtu bez jednorazových a iných dočasných opatrení vyššie ako 0,5 % HDP. V prípade členských štátov, ktoré sú zapojené do ERM2, Rada a Komisia preskúmajú, či dotknutý členský štát dosahuje primerané ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení potrebné na splnenie strednodobého rozpočtového cieľa s referenčnou hodnotou 0,5 % HDP.
  Či je pokrok v dosahovaní strednodobého rozpočtového cieľa dostatočný sa posúdi na základe celkového hodnotenia, v ktorom sa ako referenčná hodnota použije štrukturálne saldo a analýza výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov. Na tento účel Rada a Komisia posúdia, či je vývoj rastu výdavkov verejnej správy spolu s účinkom vykonávaných alebo plánovaných opatrení na strane príjmov v súlade s týmito podmienkami:






  a) | v prípade členských štátov, ktoré dosiahli strednodobý rozpočtový cieľ, ročný rast výdavkov neprekročí referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP, okrem prípadov, keď je prekročenie vyvážené diskrečnými opatreniami na strane príjmov; |
| --- | --- | --- |

12.

Článok 9 sa nahrádza takto:

„Článok 9

1.   Na základe posúdení Komisie a Hospodárskeho a finančného výboru Rada v rámci mnohostranného dohľadu podľa článku 121 ZFEÚ preskúma strednodobé rozpočtové ciele predstavené dotknutými členskými štátmi v ich konvergenčných programoch, posúdi, či sú ekonomické predpoklady, na ktorých je program založený, prijateľné, či sú postupy prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu primerané, pričom posúdi s tým súvisiaci vývoj miery zadlženia, a či sú prijímané alebo navrhované opatrenia súvisiace s týmito postupmi dostatočné na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa počas celého cyklu a na dosiahnutie udržateľného zbližovania.

Rada a Komisia pri posudzovaní postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu zohľadnia, či sa v hospodársky priaznivých obdobiach vynakladá vyššie úsilie na prispôsobenie sa, kým v hospodársky nepriaznivých obdobiach môže byť toto úsilie obmedzenejšie. Zohľadnia sa najmä neočakávané príjmy a výpadky príjmov. V prípade členských štátov, ktoré čelia vysokej úrovni zadlženosti, ktorá prekračuje 60 % HDP, alebo nadmernému riziku udržateľnosti celkového dlhu Rada a Komisia preskúmajú, či je ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda rozpočtu bez jednorazových a iných dočasných opatrení vyššie ako 0,5 % HDP. V prípade členských štátov, ktoré sú zapojené do ERM2, Rada a Komisia preskúmajú, či dotknutý členský štát dosahuje primerané ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení potrebné na splnenie strednodobého rozpočtového cieľa s referenčnou hodnotou 0,5 % HDP.

Či je pokrok v dosahovaní strednodobého rozpočtového cieľa dostatočný sa posúdi na základe celkového hodnotenia, v ktorom sa ako referenčná hodnota použije štrukturálne saldo a analýza výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov. Na tento účel Rada a Komisia posúdia, či je vývoj rastu výdavkov verejnej správy spolu s účinkom vykonávaných alebo plánovaných opatrení na strane príjmov v súlade s týmito podmienkami:

a)

v prípade členských štátov, ktoré dosiahli strednodobý rozpočtový cieľ, ročný rast výdavkov neprekročí referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP, okrem prípadov, keď je prekročenie vyvážené diskrečnými opatreniami na strane príjmov;

| b) | v prípade členských štátov, ktoré dosiaľ nesplnili strednodobý rozpočtový cieľ, ročný rast výdavkov neprekročí tempo pod referenčným strednodobým tempom potenciálneho rastu HDP, okrem prípadov, keď je prekročenie vyvážené diskrečnými opatreniami na strane príjmov. Veľkosť schodku tempa rastu výdavkov verejnej správy v porovnaní s referenčným strednodobým tempom potenciálneho rastu HDP sa stanoví tak, aby sa zabezpečilo primerané prispôsobenie sa strednodobému rozpočtovému cieľu; |
| --- | --- |

b)

v prípade členských štátov, ktoré dosiaľ nesplnili strednodobý rozpočtový cieľ, ročný rast výdavkov neprekročí tempo pod referenčným strednodobým tempom potenciálneho rastu HDP, okrem prípadov, keď je prekročenie vyvážené diskrečnými opatreniami na strane príjmov. Veľkosť schodku tempa rastu výdavkov verejnej správy v porovnaní s referenčným strednodobým tempom potenciálneho rastu HDP sa stanoví tak, aby sa zabezpečilo primerané prispôsobenie sa strednodobému rozpočtovému cieľu;

| c) | v prípade členských štátov, ktoré dosiaľ nesplnili strednodobý rozpočtový cieľ, sú diskrečné zníženia príjmových položiek verejných financií vyvážené buď znížením výdavkov, alebo diskrečným zvýšením v iných príjmových položkách štátu, alebo oboma spôsobmi. |
| --- | --- |

c)

v prípade členských štátov, ktoré dosiaľ nesplnili strednodobý rozpočtový cieľ, sú diskrečné zníženia príjmových položiek verejných financií vyvážené buď znížením výdavkov, alebo diskrečným zvýšením v iných príjmových položkách štátu, alebo oboma spôsobmi.

Zo sumy výdavkov sa vylúčia výdavky na úroky, výdavky na programy Únie plne hradené z fondov Únie a nediskrečné zmeny vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti.

Prekročenie strednodobej referenčnej hodnoty rastu výdavkov sa nepovažuje za porušenie referenčnej hodnoty, pokiaľ je plne kompenzované zvýšením príjmov zo zákona.

Referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP sa určí na základe výhľadových projekcií a spätných odhadov. Projekcie sa pravidelne aktualizujú. Komisia zverejní jej metódu výpočtu týchto projekcií a z toho vyplývajúce referenčné strednodobé tempo potenciálneho rastu HDP.

Pri vymedzení postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu pre členské štáty, ktoré tento cieľ zatiaľ nedosiahli, a pri povoľovaní dočasnej odchýlky od tohto cieľa pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli, a ak sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva so zreteľom na referenčnú hodnotu deficitu a ak sa rozpočtová pozícia v programovom období vráti k strednodobému rozpočtovému cieľu, Rada a Komisia zohľadnia uskutočňovanie hlavných štrukturálnych reforiem s priamymi dlhodobými pozitívnym vplyvom na rozpočet aj prostredníctvom zvýšenia potenciálneho udržateľného rastu, a teda s overiteľným vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií.

Osobitná pozornosť sa venuje dôchodkovým reformám, v rámci ktorých sa zavádza systém viacerých pilierov, ktorý zahŕňa povinný kapitalizačný pilier. Členské štáty, ktoré uskutočňujú takéto reformy, majú povolené odchýliť sa od postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu alebo od samotného cieľa, pričom odchýlka je odrazom rozsahu priameho dodatočného vplyvu reformy na saldo verejnej správy, ak sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva so zreteľom na referenčnú hodnotu deficitu.

Rada a Komisia tiež preskúmajú, či konvergenčný program uľahčuje dosiahnuť udržateľnú a reálnu konvergenciu a užšiu koordináciu hospodárskych politík a či sú hospodárske politiky dotknutého členského štátu v súlade s hlavnými smermi hospodárskych politík a usmerneniami politík zamestnanosti členských štátov a Únie. Okrem toho pri členských štátoch zapojených do ERM2 Rada preskúma, či konvergenčný program zaručuje bezproblémové zapojenie do mechanizmu výmenného kurzu.

V prípade nezvyčajnej udalosti mimo kontroly dotknutého členského štátu, ktorá závažne vplýva na stav verejných financií alebo v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu v eurozóne alebo v Únii ako celku, sa môže členským štátom dočasne povoliť odklon od postupu prispôsobovania sa strednodobému cieľu uvedenému v treťom pododseku, ak to neohrozí udržateľnosť financií zo strednodobého hľadiska.

2.   Rada a Komisia preskúmajú konvergenčný program do najviac troch mesiacov od jeho predloženia. Rada na základe odporúčania Komisie a po konzultáciách s Hospodárskym a finančným výborom podľa potreby prijme stanovisko k programu. Ak sa Rada v súlade s článkom 121 ZFEÚ domnieva, že ciele a obsah programu treba posilniť konkrétnym odkazom na postup prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu, vyzve vo svojom stanovisku dotknutý členský štát, aby program upravil.“

| 13. | Článok 10 sa nahrádza takto:
  „Článok 10
  1.   V rámci mnohostranného dohľadu v súlade s článkom 121 ods. 3 ZFEÚ Rada a Komisia monitorujú uskutočňovanie konvergenčných programov na základe informácií poskytnutých členskými štátmi s výnimkou, ako aj posúdení Komisie a Hospodárskeho a finančného výboru, najmä na účely zistenia skutočného alebo predpokladaného výrazného odklonu rozpočtovej pozície od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od primeraného postupu prispôsobovania sa tomuto cieľu.
  Rada a Komisia okrem toho monitorujú hospodárske politiky nezúčastnených členských štátov so zreteľom na ciele konvergenčných programov, aby zabezpečili, že ich politiky sú zamerané na stabilitu s cieľom predchádzať nezrovnalostiam reálneho výmenného kurzu a nadmerným výkyvom nominálneho výmenného kurzu.
  2.   Komisia v prípade závažnej zistenej odchýlky od postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu uvedeného v článku 9 ods. 1 treťom pododseku tohto nariadenia a s cieľom predchádzať vzniku nadmerného deficitu adresuje v súlade s článkom 121 ods. 4 ZFEÚ dotknutému členskému štátu napomenutie.
  Rada do jedného mesiaca odo dňa prijatia napomenutia uvedeného v prvom pododseku preskúma situáciu a na základe odporúčania Komisie vychádzajúceho z článku 121 ods. 4 ZFEÚ prijme odporúčanie pre nevyhnutné politické opatrenia. V odporúčaní sa stanoví lehota najviac päť mesiacov na riešenie danej odchýlky. Lehota sa skráti na tri mesiace, ak sa Komisia vo svojom napomenutí domnieva, že situácia je obzvlášť závažná a vyžaduje si bezodkladné opatrenia. Rada na návrh Komisie odporúčanie zverejní.
  V lehote stanovenej Radou v odporúčaní podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ dotknutý členský štát podá Rade správu o opatreniach prijatých ako reakcia na odporúčanie.
  Ak dotknutý členský štát neprijme vhodné opatrenia v lehote stanovenej v odporúčaní Rady podľa druhého pododseku, Komisia bezodkladne odporučí Rade, aby kvalifikovanou väčšinou prijala rozhodnutie, v ktorom sa konštatuje, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia. Komisia môže zároveň Rade odporučiť, aby prijala revidované odporúčanie podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ o nevyhnutných politických opatreniach.
  V prípade, ak Rada neprijme na základe odporúčania Komisie rozhodnutie o tom, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia, a ak naďalej pretrváva stav, že dotknutý členský štát neprijal náležité opatrenia, Komisia po uplynutí jedného mesiaca od svojho predchádzajúceho odporúčania odporučí Rade, aby prijala rozhodnutie stanovujúce, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia. Rozhodnutie sa považuje za prijaté Radou, pokiaľ Rada jednoduchou väčšinou nerozhodne o zamietnutí odporúčania do desiatich dní od jeho prijatia Komisiou. Komisia môže zároveň Rade odporučiť, aby prijala revidované odporúčanie podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ o nevyhnutných politických opatreniach.
  Pri prijímaní rozhodnutia o neprijatí opatrení uvedených vo štvrtom a piatom pododseku Rada koná bez toho, aby zohľadnila hlas člena Rady zastupujúceho dotknutý členský štát.
  Rada predloží Európskej rade formálnu správu o náležite prijatých rozhodnutiach.
  3.   Odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od primeraného postupu prispôsobovania sa tomuto cieľu sa vyhodnotí na základe celkového posúdenia, v ktorom sa ako referenčná hodnota použije štrukturálne saldo, vrátane analýzy výdavkov bez diskrečných príjmových opatrení, ako sa uvádza v článku 9 ods. 1.
  Pri posudzovaní toho, či je odchýlka závažná, sa zohľadňujú najmä tieto kritériá:






  a) | v prípade členského štátu, ktorý nesplnil strednodobý rozpočtový cieľ, sa pri posudzovaní zmeny štrukturálneho salda posúdi, či odchýlka predstavuje minimálne 0,5 % HDP v jednom samostatnom roku alebo minimálne priemerne 0,25 % HDP za rok v dvoch po sebe nasledujúcich rokoch; |
| --- | --- | --- |

13.

Článok 10 sa nahrádza takto:

„Článok 10

1.   V rámci mnohostranného dohľadu v súlade s článkom 121 ods. 3 ZFEÚ Rada a Komisia monitorujú uskutočňovanie konvergenčných programov na základe informácií poskytnutých členskými štátmi s výnimkou, ako aj posúdení Komisie a Hospodárskeho a finančného výboru, najmä na účely zistenia skutočného alebo predpokladaného výrazného odklonu rozpočtovej pozície od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od primeraného postupu prispôsobovania sa tomuto cieľu.

Rada a Komisia okrem toho monitorujú hospodárske politiky nezúčastnených členských štátov so zreteľom na ciele konvergenčných programov, aby zabezpečili, že ich politiky sú zamerané na stabilitu s cieľom predchádzať nezrovnalostiam reálneho výmenného kurzu a nadmerným výkyvom nominálneho výmenného kurzu.

2.   Komisia v prípade závažnej zistenej odchýlky od postupu prispôsobovania sa strednodobému rozpočtovému cieľu uvedeného v článku 9 ods. 1 treťom pododseku tohto nariadenia a s cieľom predchádzať vzniku nadmerného deficitu adresuje v súlade s článkom 121 ods. 4 ZFEÚ dotknutému členskému štátu napomenutie.

Rada do jedného mesiaca odo dňa prijatia napomenutia uvedeného v prvom pododseku preskúma situáciu a na základe odporúčania Komisie vychádzajúceho z článku 121 ods. 4 ZFEÚ prijme odporúčanie pre nevyhnutné politické opatrenia. V odporúčaní sa stanoví lehota najviac päť mesiacov na riešenie danej odchýlky. Lehota sa skráti na tri mesiace, ak sa Komisia vo svojom napomenutí domnieva, že situácia je obzvlášť závažná a vyžaduje si bezodkladné opatrenia. Rada na návrh Komisie odporúčanie zverejní.

V lehote stanovenej Radou v odporúčaní podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ dotknutý členský štát podá Rade správu o opatreniach prijatých ako reakcia na odporúčanie.

Ak dotknutý členský štát neprijme vhodné opatrenia v lehote stanovenej v odporúčaní Rady podľa druhého pododseku, Komisia bezodkladne odporučí Rade, aby kvalifikovanou väčšinou prijala rozhodnutie, v ktorom sa konštatuje, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia. Komisia môže zároveň Rade odporučiť, aby prijala revidované odporúčanie podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ o nevyhnutných politických opatreniach.

V prípade, ak Rada neprijme na základe odporúčania Komisie rozhodnutie o tom, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia, a ak naďalej pretrváva stav, že dotknutý členský štát neprijal náležité opatrenia, Komisia po uplynutí jedného mesiaca od svojho predchádzajúceho odporúčania odporučí Rade, aby prijala rozhodnutie stanovujúce, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia. Rozhodnutie sa považuje za prijaté Radou, pokiaľ Rada jednoduchou väčšinou nerozhodne o zamietnutí odporúčania do desiatich dní od jeho prijatia Komisiou. Komisia môže zároveň Rade odporučiť, aby prijala revidované odporúčanie podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ o nevyhnutných politických opatreniach.

Pri prijímaní rozhodnutia o neprijatí opatrení uvedených vo štvrtom a piatom pododseku Rada koná bez toho, aby zohľadnila hlas člena Rady zastupujúceho dotknutý členský štát.

Rada predloží Európskej rade formálnu správu o náležite prijatých rozhodnutiach.

3.   Odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od primeraného postupu prispôsobovania sa tomuto cieľu sa vyhodnotí na základe celkového posúdenia, v ktorom sa ako referenčná hodnota použije štrukturálne saldo, vrátane analýzy výdavkov bez diskrečných príjmových opatrení, ako sa uvádza v článku 9 ods. 1.

Pri posudzovaní toho, či je odchýlka závažná, sa zohľadňujú najmä tieto kritériá:

a)

v prípade členského štátu, ktorý nesplnil strednodobý rozpočtový cieľ, sa pri posudzovaní zmeny štrukturálneho salda posúdi, či odchýlka predstavuje minimálne 0,5 % HDP v jednom samostatnom roku alebo minimálne priemerne 0,25 % HDP za rok v dvoch po sebe nasledujúcich rokoch;

| b) | pri posudzovaní vývoja výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov sa posúdi, či celkový vplyv odchýlky na saldo verejnej správy predstavuje aspoň 0,5 % HDP v jedinom roku alebo kumulatívne za dva po sebe nasledujúce roky. |
| --- | --- |

b)

pri posudzovaní vývoja výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov sa posúdi, či celkový vplyv odchýlky na saldo verejnej správy predstavuje aspoň 0,5 % HDP v jedinom roku alebo kumulatívne za dva po sebe nasledujúce roky.

Odchýlka vo vývoji výdavkov sa nepovažuje za významnú, ak dotknutý členský štát prekročil strednodobý rozpočtový cieľ, pričom sa zohľadňuje možnosť značných neočakávaných príjmov, a rozpočtové plány uvedené v konvergenčnom programe neohrozujú tento cieľ v období programu.

Podobne sa odchýlka nemusí zohľadňovať, ak je dôsledkom neobvyklej udalosti, ktorú dotknutý členský štát nemôže ovplyvniť a ktorá má zásadný vplyv na finančnú pozíciu štátnej správy, alebo v prípade prudkého hospodárskeho poklesu v eurozóne alebo Únii ako celku, a to za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte.“

| 14. | Vkladá sa tento oddiel:
  „ODDIEL 3A

  ZÁSADA NEZÁVISLOSTI V ŠTATISTICKEJ OBLASTI

  Článok 10a
  S cieľom zaručiť, aby bol mnohostranný dohľad založený na spoľahlivých a nezávislých štatistických údajoch, členské štáty zabezpečia odbornú nezávislosť vnútroštátnych štatistických orgánov v súlade s Kódexom postupov pre európsku štatistiku, ktorý je ustanovený v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike (12). Toto si vyžiada minimálne:






  a) | transparentné postupy prijímania a prepúšťania zamestnancov, ktoré musia byť založené len na kritériu odbornosti; |
| --- | --- | --- |

14.

Vkladá sa tento oddiel:

„ODDIEL 3A

ZÁSADA NEZÁVISLOSTI V ŠTATISTICKEJ OBLASTI

Článok 10a

S cieľom zaručiť, aby bol mnohostranný dohľad založený na spoľahlivých a nezávislých štatistických údajoch, členské štáty zabezpečia odbornú nezávislosť vnútroštátnych štatistických orgánov v súlade s Kódexom postupov pre európsku štatistiku, ktorý je ustanovený v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike (12). Toto si vyžiada minimálne:

a)

transparentné postupy prijímania a prepúšťania zamestnancov, ktoré musia byť založené len na kritériu odbornosti;

| b) | prideľovanie rozpočtových prostriedkov, ktoré sa musí uskutočňovať na ročnom alebo viacročnom základe; |
| --- | --- |

b)

prideľovanie rozpočtových prostriedkov, ktoré sa musí uskutočňovať na ročnom alebo viacročnom základe;

| c) | dátum zverejnenia kľúčových štatistických informácií, ktorý musí byť určený s výrazným predstihom. |
| --- | --- |

c)

dátum zverejnenia kľúčových štatistických informácií, ktorý musí byť určený s výrazným predstihom.

| 15. | Vkladá sa tento článok:
  „Článok -11
  1.   Komisia zabezpečí stály dialóg s príslušnými orgánmi členských štátov v súlade s cieľmi tohto nariadenia. Na tento účel Komisia najmä vykoná misie na účely posúdenia hospodárskej situácie v danom členskom štáte a určenia akýchkoľvek rizík alebo ťažkostí spojených s plnením cieľov tohto nariadenia.
  2.   Komisia môže vykonávať misie zvýšeného dohľadu v členských štátoch, na ktoré sa vzťahujú odporúčania vydané podľa článku 6 ods. 2 alebo článku 10 ods. 2, na účely monitorovania na mieste. Dotknuté členské štáty poskytnú všetky informácie potrebné na prípravu a vedenie týchto misií.
  3.   V prípade, že dotknutý členský štát je zúčastneným členským štátom alebo je členským štátom, ktorý je zapojený do ERM2, Komisia môže vyzvať zástupcov Európskej centrálnej banky, ak to považuje za vhodné, aby sa zúčastnili na misiách dohľadu.
  4.   Komisia podá Rade správu o výsledku misií uvedených v odseku 2 a prípadne môže rozhodnúť o zverejnení svojich zistení.
  5.   Pri organizovaní misií uvedených v odseku 2 Komisia zašle svoje predbežné zistenia príslušným členským štátom na pripomienkovanie.“ |
| --- | --- |

15.

Vkladá sa tento článok:

„Článok -11

1.   Komisia zabezpečí stály dialóg s príslušnými orgánmi členských štátov v súlade s cieľmi tohto nariadenia. Na tento účel Komisia najmä vykoná misie na účely posúdenia hospodárskej situácie v danom členskom štáte a určenia akýchkoľvek rizík alebo ťažkostí spojených s plnením cieľov tohto nariadenia.

2.   Komisia môže vykonávať misie zvýšeného dohľadu v členských štátoch, na ktoré sa vzťahujú odporúčania vydané podľa článku 6 ods. 2 alebo článku 10 ods. 2, na účely monitorovania na mieste. Dotknuté členské štáty poskytnú všetky informácie potrebné na prípravu a vedenie týchto misií.

3.   V prípade, že dotknutý členský štát je zúčastneným členským štátom alebo je členským štátom, ktorý je zapojený do ERM2, Komisia môže vyzvať zástupcov Európskej centrálnej banky, ak to považuje za vhodné, aby sa zúčastnili na misiách dohľadu.

4.   Komisia podá Rade správu o výsledku misií uvedených v odseku 2 a prípadne môže rozhodnúť o zverejnení svojich zistení.

5.   Pri organizovaní misií uvedených v odseku 2 Komisia zašle svoje predbežné zistenia príslušným členským štátom na pripomienkovanie.“

| 16. | Vkladá sa tento článok:
  „Článok 12a
  1.   Do 14. novembra 2014 a každých päť rokov potom Komisia zverejní správu o uplatňovaní tohto nariadenia.
  V tejto správe, okrem iného, vyhodnotí:






  a) | účinnosť tohto nariadenia, najmä či sa ustanovenia upravujúce rozhodovanie ukázali dostatočne rozsiahle; |
| --- | --- | --- |

16.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 12a

1.   Do 14. novembra 2014 a každých päť rokov potom Komisia zverejní správu o uplatňovaní tohto nariadenia.

V tejto správe, okrem iného, vyhodnotí:

a)

účinnosť tohto nariadenia, najmä či sa ustanovenia upravujúce rozhodovanie ukázali dostatočne rozsiahle;

| b) | napredovanie pri zabezpečovaní užšej spolupráce v hospodárskych politikách a nepretržitej konvergencie hospodárskej výkonnosti členských štátov v súlade so ZFEÚ. |
| --- | --- |

b)

napredovanie pri zabezpečovaní užšej spolupráce v hospodárskych politikách a nepretržitej konvergencie hospodárskej výkonnosti členských štátov v súlade so ZFEÚ.

2.   V prípade potreby sa k uvedenej správe pripojí návrh na zmeny a doplnenia tohto nariadenia vrátane postupov rozhodovania.

3.   Správa sa zašle Európskemu parlamentu a Rade.“

| 17. | Všetky odkazy na „článok 99 zmluvy“ sa v celom texte nariadenia nahrádzajú odkazmi na „článok 121 ZFEÚ“. |
| --- | --- |

17.

Všetky odkazy na „článok 99 zmluvy“ sa v celom texte nariadenia nahrádzajú odkazmi na „článok 121 ZFEÚ“.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 16. novembra 2011

Za Európsky parlament

predseda

J. BUZEK

Za Radu

predseda

W. SZCZUKA

---

(1)  Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

1

(2)  Pozícia Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 8. novembra 2011.

2

(3)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

3

(4)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

4

(5)  Ú. v. ES C 236, 2.8.1997, s. 1.

5

(6)  Nariadenie Rady (ES) č. 1055/2005 z 27. júna 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1).

6

(7)  Nariadenie Rady (ES) č. 1056/2005 z 27. júna 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5).

7

(8)  Pozri dokument 7423/5/05 na http://www.consilium.europa.eu/documents.aspx?lang=sk.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 73, 25.3.2006, s. 21.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.“

10

(11)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 41.“

11

(12)  Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 164.“

12

---

| 23.11.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 306/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 306/25

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1176/2011

zo 16. novembra 2011

o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 6,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Koordinácia hospodárskych politík členských štátov Únie by mala prebiehať v kontexte hlavných smerov hospodárskych politík a usmernení politík zamestnanosti, ako sa ustanovuje v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a mala by zahŕňať dodržiavanie hlavných zásad zameraných na stabilné ceny, zdravé a udržateľné verejné financie a menové podmienky a trvalo udržateľnú platobnú bilanciu. |
| --- | --- |

(1)

Koordinácia hospodárskych politík členských štátov Únie by mala prebiehať v kontexte hlavných smerov hospodárskych politík a usmernení politík zamestnanosti, ako sa ustanovuje v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a mala by zahŕňať dodržiavanie hlavných zásad zameraných na stabilné ceny, zdravé a udržateľné verejné financie a menové podmienky a trvalo udržateľnú platobnú bilanciu.

| (2) | Je potrebné poučiť sa zo skúseností získaných počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie a najmä zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z posilnenej zodpovednosti jednotlivých členských štátov. |
| --- | --- |

(2)

Je potrebné poučiť sa zo skúseností získaných počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie a najmä zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z posilnenej zodpovednosti jednotlivých členských štátov.

| (3) | Dosiahnutie a udržanie dynamického vnútorného trhu by sa malo považovať za súčasť riadneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie. |
| --- | --- |

(3)

Dosiahnutie a udržanie dynamického vnútorného trhu by sa malo považovať za súčasť riadneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie.

| (4) | Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených a súdržných politík v oblasti trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti, najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť, s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu, podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o európsky semester posilnenej koordinácie hospodárskych a rozpočtových politík (ďalej len „európsky semester“), o účinný rámec prevencie a nápravy nadmerného deficitu verejnej správy (Pakt stability a rastu), o pevný rámec prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce a o posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním vrátane makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká. |
| --- | --- |

(4)

Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených a súdržných politík v oblasti trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti, najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť, s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu, podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o európsky semester posilnenej koordinácie hospodárskych a rozpočtových politík (ďalej len „európsky semester“), o účinný rámec prevencie a nápravy nadmerného deficitu verejnej správy (Pakt stability a rastu), o pevný rámec prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce a o posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním vrátane makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká.

| (5) | Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Aj s prihliadnutím na to, že protistrany Európskeho parlamentu v rámci tohto dialógu sú príslušné inštitúcie Únie a ich zástupcovia, príslušný výbor Európskeho parlamentu môže ponúknuť členskému štátu, ktorého sa týka odporúčanie alebo rozhodnutie Rady v súlade s článkom 7 ods. 2, článkom 8 ods. 2 alebo článkom 10 ods. 4 tohto nariadenia, možnosť zúčastniť sa na výmene názorov. Účasť členského štátu v takejto výmene názorov je dobrovoľná. |
| --- | --- |

(5)

Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Aj s prihliadnutím na to, že protistrany Európskeho parlamentu v rámci tohto dialógu sú príslušné inštitúcie Únie a ich zástupcovia, príslušný výbor Európskeho parlamentu môže ponúknuť členskému štátu, ktorého sa týka odporúčanie alebo rozhodnutie Rady v súlade s článkom 7 ods. 2, článkom 8 ods. 2 alebo článkom 10 ods. 4 tohto nariadenia, možnosť zúčastniť sa na výmene názorov. Účasť členského štátu v takejto výmene názorov je dobrovoľná.

| (6) | Komisia by mala zohrávať významnejšiu úlohu v postupe zvýšeného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenie špecifické pre každý členský štát, monitorovanie, misie na mieste, odporúčania a napomenutia. |
| --- | --- |

(6)

Komisia by mala zohrávať významnejšiu úlohu v postupe zvýšeného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenie špecifické pre každý členský štát, monitorovanie, misie na mieste, odporúčania a napomenutia.

| (7) | Dohľad nad hospodárskymi politikami členských štátov by sa mal najmä rozšíriť nad rámec rozpočtového dohľadu, aby zahŕňal podrobnejší a formálnejší rámec, s cieľom zabrániť vzniku nadmerných makroekonomických nerovnováh a pomôcť postihnutým členským štátom pri vypracúvaní nápravných plánov skôr než sa nežiaduce odchýlky zakorenia. Toto rozšírenie rámca dohľadu nad hospodárskymi politikami by sa malo uskutočňovať súčasne s prehlbovaním fiškálneho dohľadu. |
| --- | --- |

(7)

Dohľad nad hospodárskymi politikami členských štátov by sa mal najmä rozšíriť nad rámec rozpočtového dohľadu, aby zahŕňal podrobnejší a formálnejší rámec, s cieľom zabrániť vzniku nadmerných makroekonomických nerovnováh a pomôcť postihnutým členským štátom pri vypracúvaní nápravných plánov skôr než sa nežiaduce odchýlky zakorenia. Toto rozšírenie rámca dohľadu nad hospodárskymi politikami by sa malo uskutočňovať súčasne s prehlbovaním fiškálneho dohľadu.

| (8) | S cieľom pomôcť k náprave takýchto nadmerných makroekonomických nerovnováh je potrebné ustanoviť v právnych predpisoch podrobný postup. |
| --- | --- |

(8)

S cieľom pomôcť k náprave takýchto nadmerných makroekonomických nerovnováh je potrebné ustanoviť v právnych predpisoch podrobný postup.

| (9) | Je vhodné doplniť postup mnohostranného dohľadu uvedený v článku 121 ods. 3 a 4 ZFEÚ osobitnými predpismi na zisťovanie makroekonomických nerovnováh, ako aj na prevenciu a nápravu nadmerných makroekonomických nerovnováh v Únii. Je nevyhnutné, aby bol postup v súlade s ročným cyklom mnohostranného dohľadu. |
| --- | --- |

(9)

Je vhodné doplniť postup mnohostranného dohľadu uvedený v článku 121 ods. 3 a 4 ZFEÚ osobitnými predpismi na zisťovanie makroekonomických nerovnováh, ako aj na prevenciu a nápravu nadmerných makroekonomických nerovnováh v Únii. Je nevyhnutné, aby bol postup v súlade s ročným cyklom mnohostranného dohľadu.

| (10) | Uvedeným postupom by sa mal zaviesť mechanizmus varovania na včasné zistenie vznikajúcich makroekonomických nerovnováh. Mal by vychádzať z použitia orientačnej a transparentnej hodnotiacej tabuľky obsahujúcej orientačné hraničné hodnoty v spojitosti s ekonomickým posúdením. V tomto posúdení by sa mala zohľadniť okrem iného nominálna a reálna konvergencia v rámci eurozóny a mimo nej. |
| --- | --- |

(10)

Uvedeným postupom by sa mal zaviesť mechanizmus varovania na včasné zistenie vznikajúcich makroekonomických nerovnováh. Mal by vychádzať z použitia orientačnej a transparentnej hodnotiacej tabuľky obsahujúcej orientačné hraničné hodnoty v spojitosti s ekonomickým posúdením. V tomto posúdení by sa mala zohľadniť okrem iného nominálna a reálna konvergencia v rámci eurozóny a mimo nej.

| (11) | Na to, aby hodnotiaca tabuľka slúžila ako účinný základ pre mechanizmus varovania, mala by pozostávať z obmedzeného súboru hospodárskych, finančných a štrukturálnych ukazovateľov relevantných pri zisťovaní makroekonomických nerovnováh so zodpovedajúcimi orientačnými hraničnými hodnotami. Ukazovatele a hraničné hodnoty by sa mali v prípade potreby upravovať tak, aby sa zohľadnili zmeny povahy makroekonomických nerovnováh, okrem iného z dôvodu vyvíjajúcich sa hrozieb týkajúcich sa makroekonomickej stability alebo rozšírenia dostupnosti relevantných štatistických údajov. Tieto ukazovatele by sa nemali vnímať ako ciele hospodárskej politiky, ale ako nástroje na zohľadnenie meniacej sa povahy makroekonomických nerovnováh v Únii. |
| --- | --- |

(11)

Na to, aby hodnotiaca tabuľka slúžila ako účinný základ pre mechanizmus varovania, mala by pozostávať z obmedzeného súboru hospodárskych, finančných a štrukturálnych ukazovateľov relevantných pri zisťovaní makroekonomických nerovnováh so zodpovedajúcimi orientačnými hraničnými hodnotami. Ukazovatele a hraničné hodnoty by sa mali v prípade potreby upravovať tak, aby sa zohľadnili zmeny povahy makroekonomických nerovnováh, okrem iného z dôvodu vyvíjajúcich sa hrozieb týkajúcich sa makroekonomickej stability alebo rozšírenia dostupnosti relevantných štatistických údajov. Tieto ukazovatele by sa nemali vnímať ako ciele hospodárskej politiky, ale ako nástroje na zohľadnenie meniacej sa povahy makroekonomických nerovnováh v Únii.

| (12) | Komisia by mala pri vypracúvaní hodnotiacej tabuľky a súboru makroekonomických a makrofinančných ukazovateľov pre členské štáty úzko spolupracovať s Európskym parlamentom a Radou. Komisia by mala predložiť návrhy pripomienok k plánom na stanovenie a úpravu ukazovateľov a hraničných hodnôt príslušným výborom Európskeho parlamentu a Rade. Komisia by mala informovať Európsky parlament a Radu o zmenách ukazovateľov a hraničných hodnôt a vysvetliť svoje dôvody na takéto zmeny. |
| --- | --- |

(12)

Komisia by mala pri vypracúvaní hodnotiacej tabuľky a súboru makroekonomických a makrofinančných ukazovateľov pre členské štáty úzko spolupracovať s Európskym parlamentom a Radou. Komisia by mala predložiť návrhy pripomienok k plánom na stanovenie a úpravu ukazovateľov a hraničných hodnôt príslušným výborom Európskeho parlamentu a Rade. Komisia by mala informovať Európsky parlament a Radu o zmenách ukazovateľov a hraničných hodnôt a vysvetliť svoje dôvody na takéto zmeny.

| (13) | Pri zostavovaní hodnotiacej tabuľky by sa mala náležitá pozornosť venovať aj zohľadneniu heterogénnych hospodárskych okolností vrátane účinkov vyrovnávania rozdielov. |
| --- | --- |

(13)

Pri zostavovaní hodnotiacej tabuľky by sa mala náležitá pozornosť venovať aj zohľadneniu heterogénnych hospodárskych okolností vrátane účinkov vyrovnávania rozdielov.

| (14) | Prekročenie jednej alebo niekoľkých orientačných hraničných hodnôt nemusí nevyhnutne znamenať, že vznikajú makroekonomické nerovnováhy, keďže hospodárska politika by mala zohľadňovať vzájomné prepojenie medzi makroekonomickými premennými. Závery by sa nemali vyvodzovať z mechanického čítania hodnotiacej tabuľky: ekonomické posúdenie by malo zaistiť, aby sa všetky informácie bez ohľadu na to, či ide alebo nejde o informácie obsiahnuté v tejto tabuľke, dali do súvislosti a stali sa súčasťou súhrnnej analýzy. |
| --- | --- |

(14)

Prekročenie jednej alebo niekoľkých orientačných hraničných hodnôt nemusí nevyhnutne znamenať, že vznikajú makroekonomické nerovnováhy, keďže hospodárska politika by mala zohľadňovať vzájomné prepojenie medzi makroekonomickými premennými. Závery by sa nemali vyvodzovať z mechanického čítania hodnotiacej tabuľky: ekonomické posúdenie by malo zaistiť, aby sa všetky informácie bez ohľadu na to, či ide alebo nejde o informácie obsiahnuté v tejto tabuľke, dali do súvislosti a stali sa súčasťou súhrnnej analýzy.

| (15) | Komisia by na základe postupu mnohostranného dohľadu a mechanizmu varovania alebo v prípade neočakávaného a závažného hospodárskeho vývoja, ktorý si na účely tohto nariadenia vyžaduje naliehavú analýzu, mala určiť členské štáty, ktoré by sa mali podrobiť hĺbkovému preskúmaniu. Hĺbkové preskúmanie by sa malo vykonať bez predpokladu, že existuje nerovnováha, a malo by zahŕňať podrobnú analýzu zdrojov nerovnováh v členskom štáte, v ktorom sa preskúmanie vykonáva, a to pri náležitom zohľadnení hospodárskych podmienok a okolností špecifických pre jednotlivé štáty, ako aj širšieho súboru analytických nástrojov, ukazovateľov a kvalitatívnych informácií špecifických pre jednotlivé štáty. Pri vykonávaní hĺbkového preskúmania Komisiou by členské štáty mali spolupracovať s cieľom zabezpečiť, aby informácie, ktoré sú Komisii dostupné, boli čo najúplnejšie a najpresnejšie. Okrem toho by Komisia mala náležite zvážiť všetky ostatné informácie, ktoré sú podľa názoru dotknutého členského štátu relevantné a ktoré členský štát predložil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

(15)

Komisia by na základe postupu mnohostranného dohľadu a mechanizmu varovania alebo v prípade neočakávaného a závažného hospodárskeho vývoja, ktorý si na účely tohto nariadenia vyžaduje naliehavú analýzu, mala určiť členské štáty, ktoré by sa mali podrobiť hĺbkovému preskúmaniu. Hĺbkové preskúmanie by sa malo vykonať bez predpokladu, že existuje nerovnováha, a malo by zahŕňať podrobnú analýzu zdrojov nerovnováh v členskom štáte, v ktorom sa preskúmanie vykonáva, a to pri náležitom zohľadnení hospodárskych podmienok a okolností špecifických pre jednotlivé štáty, ako aj širšieho súboru analytických nástrojov, ukazovateľov a kvalitatívnych informácií špecifických pre jednotlivé štáty. Pri vykonávaní hĺbkového preskúmania Komisiou by členské štáty mali spolupracovať s cieľom zabezpečiť, aby informácie, ktoré sú Komisii dostupné, boli čo najúplnejšie a najpresnejšie. Okrem toho by Komisia mala náležite zvážiť všetky ostatné informácie, ktoré sú podľa názoru dotknutého členského štátu relevantné a ktoré členský štát predložil Rade a Komisii.

| (16) | Hĺbkové preskúmanie by sa v prípade členských štátov, ktorých menou je euro, malo prerokovať v Rade a Euroskupine. V hĺbkovom preskúmaní by sa v prípade potreby mali zohľadniť odporúčania alebo výzvy Rady adresované členským štátom, v ktorých sa preskúmanie vykonáva, prijaté v súlade s článkami 121, 126 a 148 ZFEÚ a podľa článkov 6, 7, 8 a 10 tohto nariadenia, ako aj politické zámery členského štátu, v ktorom sa preskúmanie vykonáva, uvedené v jeho národnom programe reforiem, a medzinárodné najlepšie postupy, pokiaľ ide o ukazovatele a metodiky. Ak sa Komisia v prípade závažného a neočakávaného hospodárskeho vývoja, ktorý si vyžaduje naliehavú analýzu, rozhodne vykonať hĺbkové preskúmanie, mala by informovať dotknuté členské štáty. |
| --- | --- |

(16)

Hĺbkové preskúmanie by sa v prípade členských štátov, ktorých menou je euro, malo prerokovať v Rade a Euroskupine. V hĺbkovom preskúmaní by sa v prípade potreby mali zohľadniť odporúčania alebo výzvy Rady adresované členským štátom, v ktorých sa preskúmanie vykonáva, prijaté v súlade s článkami 121, 126 a 148 ZFEÚ a podľa článkov 6, 7, 8 a 10 tohto nariadenia, ako aj politické zámery členského štátu, v ktorom sa preskúmanie vykonáva, uvedené v jeho národnom programe reforiem, a medzinárodné najlepšie postupy, pokiaľ ide o ukazovatele a metodiky. Ak sa Komisia v prípade závažného a neočakávaného hospodárskeho vývoja, ktorý si vyžaduje naliehavú analýzu, rozhodne vykonať hĺbkové preskúmanie, mala by informovať dotknuté členské štáty.

| (17) | Pri posudzovaní makroekonomických nerovnováh by sa mala zohľadniť ich závažnosť a možné negatívne hospodárske a finančné účinky presahovania, ktoré zvyšujú zraniteľnosť ekonomiky Únie a predstavujú hrozbu pre bezproblémové fungovanie hospodárskej a menovej únie. Vo všetkých členských štátoch, a to najmä v eurozóne, sú potrebné opatrenia na riešenie makroekonomických nerovnováh a rozdielov v konkurencieschopnosti. Charakter, dôležitosť a naliehavosť politických výziev sa môže podstatne líšiť v závislosti od dotknutého členského štátu. Vzhľadom na slabé miesta a rozsah nevyhnutných úprav je potreba politických opatrení obzvlášť naliehavá v členských štátoch, ktoré trvalo vykazujú veľké deficity bežného účtu a stratu konkurencieschopnosti. Okrem toho by sa členské štáty s veľkými prebytkami bežného účtu mali zameriavať na určovanie a vykonávanie opatrení, ktoré pomáhajú posilniť ich domáci dopyt a potenciál rastu. |
| --- | --- |

(17)

Pri posudzovaní makroekonomických nerovnováh by sa mala zohľadniť ich závažnosť a možné negatívne hospodárske a finančné účinky presahovania, ktoré zvyšujú zraniteľnosť ekonomiky Únie a predstavujú hrozbu pre bezproblémové fungovanie hospodárskej a menovej únie. Vo všetkých členských štátoch, a to najmä v eurozóne, sú potrebné opatrenia na riešenie makroekonomických nerovnováh a rozdielov v konkurencieschopnosti. Charakter, dôležitosť a naliehavosť politických výziev sa môže podstatne líšiť v závislosti od dotknutého členského štátu. Vzhľadom na slabé miesta a rozsah nevyhnutných úprav je potreba politických opatrení obzvlášť naliehavá v členských štátoch, ktoré trvalo vykazujú veľké deficity bežného účtu a stratu konkurencieschopnosti. Okrem toho by sa členské štáty s veľkými prebytkami bežného účtu mali zameriavať na určovanie a vykonávanie opatrení, ktoré pomáhajú posilniť ich domáci dopyt a potenciál rastu.

| (18) | Mala by sa takisto zohľadniť schopnosť hospodárstva prispôsobiť sa a to, ako dotknutý členský štát plnil predchádzajúce odporúčania vydané na základe tohto nariadenia a ďalšie odporúčania vydané podľa článku 121 ZFEÚ v rámci mnohostranného dohľadu, najmä by sa tiež mali zohľadniť hlavné smery hospodárskych politík členských štátov a Európskej únie. |
| --- | --- |

(18)

Mala by sa takisto zohľadniť schopnosť hospodárstva prispôsobiť sa a to, ako dotknutý členský štát plnil predchádzajúce odporúčania vydané na základe tohto nariadenia a ďalšie odporúčania vydané podľa článku 121 ZFEÚ v rámci mnohostranného dohľadu, najmä by sa tiež mali zohľadniť hlavné smery hospodárskych politík členských štátov a Európskej únie.

| (19) | Postup monitorovania a odstraňovania škodlivých makroekonomických nerovnováh s preventívnymi a nápravnými prvkami bude vyžadovať rozšírenie nástrojov dohľadu založené na nástrojoch používaných pri mnohostrannom dohľade. Mohli by to byť misie zvýšeného dohľadu v členských štátoch, ktoré by Komisia mala vykonávať v spolupráci s Európskou centrálnou bankou (ďalej len „ECB“) v rámci členských štátov, ktorých menou je euro alebo členských štátov zúčastnených na dohode zo 16. marca 2006 medzi Európskou centrálnou bankou a národnými centrálnymi bankami členských štátov nepatriacich do eurozóny o prevádzkových postupoch pre mechanizmus výmenných kurzov v tretej etape hospodárskej a menovej únie (4) (ďalej len „ERM II“), ako aj dodatočné správy členského štátu v prípade vážnych nerovnováh vrátane nerovnováh ohrozujúcich riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie. Do dialógu by preto mali byť v prípade potreby zapojení sociálni partneri a ďalšie zainteresované strany z vnútroštátnej úrovne. |
| --- | --- |

(19)

Postup monitorovania a odstraňovania škodlivých makroekonomických nerovnováh s preventívnymi a nápravnými prvkami bude vyžadovať rozšírenie nástrojov dohľadu založené na nástrojoch používaných pri mnohostrannom dohľade. Mohli by to byť misie zvýšeného dohľadu v členských štátoch, ktoré by Komisia mala vykonávať v spolupráci s Európskou centrálnou bankou (ďalej len „ECB“) v rámci členských štátov, ktorých menou je euro alebo členských štátov zúčastnených na dohode zo 16. marca 2006 medzi Európskou centrálnou bankou a národnými centrálnymi bankami členských štátov nepatriacich do eurozóny o prevádzkových postupoch pre mechanizmus výmenných kurzov v tretej etape hospodárskej a menovej únie (4) (ďalej len „ERM II“), ako aj dodatočné správy členského štátu v prípade vážnych nerovnováh vrátane nerovnováh ohrozujúcich riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie. Do dialógu by preto mali byť v prípade potreby zapojení sociálni partneri a ďalšie zainteresované strany z vnútroštátnej úrovne.

| (20) | Ak sa zistia makroekonomické nerovnováhy, dotknutému členskému štátu by sa mali adresovať odporúčania, v prípade potreby vypracované za účasti príslušných výborov, týkajúce sa vhodných politických opatrení. Politické opatrenie dotknutého členského štátu by mali byť včasné a mali by využiť všetky dostupné politické nástroje pod kontrolou verejných orgánov. V prípade potreby by v súlade so ZFEÚ a vnútroštátnymi právnymi a politickými opatreniami mali byť zapojené aj príslušné zainteresované strany vrátane sociálnych partnerov. Politické opatrenia by mali byť prispôsobené konkrétnemu prostrediu a okolnostiam dotknutého členského štátu a mali by sa vzťahovať na hlavné oblasti hospodárskej politiky vrátane fiškálnej a mzdovej politiky, trhu práce, trhov výrobkov a služieb, ako aj reguláciu finančného sektora. Mali by sa zohľadniť záväzky prijaté v rámci dohôd týkajúcich sa ERM II. |
| --- | --- |

(20)

Ak sa zistia makroekonomické nerovnováhy, dotknutému členskému štátu by sa mali adresovať odporúčania, v prípade potreby vypracované za účasti príslušných výborov, týkajúce sa vhodných politických opatrení. Politické opatrenie dotknutého členského štátu by mali byť včasné a mali by využiť všetky dostupné politické nástroje pod kontrolou verejných orgánov. V prípade potreby by v súlade so ZFEÚ a vnútroštátnymi právnymi a politickými opatreniami mali byť zapojené aj príslušné zainteresované strany vrátane sociálnych partnerov. Politické opatrenia by mali byť prispôsobené konkrétnemu prostrediu a okolnostiam dotknutého členského štátu a mali by sa vzťahovať na hlavné oblasti hospodárskej politiky vrátane fiškálnej a mzdovej politiky, trhu práce, trhov výrobkov a služieb, ako aj reguláciu finančného sektora. Mali by sa zohľadniť záväzky prijaté v rámci dohôd týkajúcich sa ERM II.

| (21) | Varovania a odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká určené členským štátom alebo Únii sa týkajú rizík makrofinančnej povahy. V prípade potreby by mali takisto umožňovať vhodné nadväzujúce opatrenia zo strany Komisie v kontexte dohľadu nad makroekonomickými nerovnováhami. Nezávislosť a režim dôvernosti Európskeho výboru pre systémové riziká by sa mali prísne dodržiavať. |
| --- | --- |

(21)

Varovania a odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká určené členským štátom alebo Únii sa týkajú rizík makrofinančnej povahy. V prípade potreby by mali takisto umožňovať vhodné nadväzujúce opatrenia zo strany Komisie v kontexte dohľadu nad makroekonomickými nerovnováhami. Nezávislosť a režim dôvernosti Európskeho výboru pre systémové riziká by sa mali prísne dodržiavať.

| (22) | Ak sa zistia závažné makroekonomické nerovnováhy vrátane nerovnováh, ktoré ohrozujú riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie, mal by sa začať postup pri nadmernej nerovnováhe, ktorý môže zahŕňať vydanie odporúčaní členskému štátu, rozšírenie požiadaviek na dohľad a monitorovanie a v prípade členských štátov, ktorých menou je euro, možnosť presadzovania v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1174/2011 zo 16. novembra 2011 o opatreniach na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny (5), ak pretrváva neschopnosť prijať nápravné opatrenie. |
| --- | --- |

(22)

Ak sa zistia závažné makroekonomické nerovnováhy vrátane nerovnováh, ktoré ohrozujú riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie, mal by sa začať postup pri nadmernej nerovnováhe, ktorý môže zahŕňať vydanie odporúčaní členskému štátu, rozšírenie požiadaviek na dohľad a monitorovanie a v prípade členských štátov, ktorých menou je euro, možnosť presadzovania v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1174/2011 zo 16. novembra 2011 o opatreniach na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny (5), ak pretrváva neschopnosť prijať nápravné opatrenie.

| (23) | Členský štát, v ktorom sa uplatňuje postup pri nadmerných nerovnováhach, by mal zostaviť plán nápravných opatrení obsahujúci podrobné informácie o politikách štátu určených na vykonanie odporúčaní Rady. Plán nápravných opatrení by mal obsahovať harmonogram vykonávania predpokladaných opatrení. Plán by mala schváliť Rada prostredníctvom odporúčania. Uvedené odporúčanie by sa malo zaslať Európskemu parlamentu. |
| --- | --- |

(23)

Členský štát, v ktorom sa uplatňuje postup pri nadmerných nerovnováhach, by mal zostaviť plán nápravných opatrení obsahujúci podrobné informácie o politikách štátu určených na vykonanie odporúčaní Rady. Plán nápravných opatrení by mal obsahovať harmonogram vykonávania predpokladaných opatrení. Plán by mala schváliť Rada prostredníctvom odporúčania. Uvedené odporúčanie by sa malo zaslať Európskemu parlamentu.

| (24) | Na Radu by sa mala preniesť právomoc prijímať individuálne rozhodnutia o nedodržaní odporúčaní prijatých Radou v rámci plánu nápravných opatrení. V rámci koordinácie hospodárskych politík členských štátov vykonávanej v Rade, ako je ustanovené v článku 121 ods. 1 ZFEÚ, sú tieto individuálne rozhodnutia neoddeliteľnou súčasťou opatrení v nadväznosti na uvedené odporúčania prijaté Radou na základe článku 121 ods. 4 ZFEÚ v rámci plánu nápravných opatrení. |
| --- | --- |

(24)

Na Radu by sa mala preniesť právomoc prijímať individuálne rozhodnutia o nedodržaní odporúčaní prijatých Radou v rámci plánu nápravných opatrení. V rámci koordinácie hospodárskych politík členských štátov vykonávanej v Rade, ako je ustanovené v článku 121 ods. 1 ZFEÚ, sú tieto individuálne rozhodnutia neoddeliteľnou súčasťou opatrení v nadväznosti na uvedené odporúčania prijaté Radou na základe článku 121 ods. 4 ZFEÚ v rámci plánu nápravných opatrení.

| (25) | Rada a Komisia by pri uplatňovaní tohto nariadenia mali v plnej miere rešpektovať úlohu národných parlamentov a sociálnych partnerov ako aj rozdiely vo vnútroštátnych systémoch, akými sú systémy tvorby miezd. |
| --- | --- |

(25)

Rada a Komisia by pri uplatňovaní tohto nariadenia mali v plnej miere rešpektovať úlohu národných parlamentov a sociálnych partnerov ako aj rozdiely vo vnútroštátnych systémoch, akými sú systémy tvorby miezd.

| (26) | Ak Rada zastáva názor, že členský štát už nie je postihnutý nadmernou makroekonomickou nerovnováhou, postup pri nadmernej nerovnováhe by sa mal ukončiť po tom, čo Rada na základe odporúčania Komisie zruší jej príslušné odporúčania. Toto zrušenie by malo vychádzať z komplexnej analýzy Komisie, ktorou sa preukáže, že členský štát konal v súlade s príslušnými odporúčaniami Rady a že základné príčiny a s nimi spojené riziká identifikované v odporúčaní Rady, na základe ktorého sa začal uplatňovať postup pri nadmernej nerovnováhe, už neexistujú, pričom sa zohľadní makroekonomický vývoj, vyhliadky a účinky presahovania. Ukončenie postupu pri nadmernej nerovnováhe by sa malo zverejniť. |
| --- | --- |

(26)

Ak Rada zastáva názor, že členský štát už nie je postihnutý nadmernou makroekonomickou nerovnováhou, postup pri nadmernej nerovnováhe by sa mal ukončiť po tom, čo Rada na základe odporúčania Komisie zruší jej príslušné odporúčania. Toto zrušenie by malo vychádzať z komplexnej analýzy Komisie, ktorou sa preukáže, že členský štát konal v súlade s príslušnými odporúčaniami Rady a že základné príčiny a s nimi spojené riziká identifikované v odporúčaní Rady, na základe ktorého sa začal uplatňovať postup pri nadmernej nerovnováhe, už neexistujú, pričom sa zohľadní makroekonomický vývoj, vyhliadky a účinky presahovania. Ukončenie postupu pri nadmernej nerovnováhe by sa malo zverejniť.

| (27) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to vytvorenie účinného rámca na zisťovanie makroekonomických nerovnováh a na prevenciu a nápravu nadmerných makroekonomických nerovnováh, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov z dôvodu hlbokej vzájomnej previazanosti v obchodnej a finančnej oblasti medzi členskými štátmi a negatívnych vedľajších účinkov národných hospodárskych politík na Úniu a eurozónu ako celok, a možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa, |
| --- | --- |

(27)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to vytvorenie účinného rámca na zisťovanie makroekonomických nerovnováh a na prevenciu a nápravu nadmerných makroekonomických nerovnováh, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov z dôvodu hlbokej vzájomnej previazanosti v obchodnej a finančnej oblasti medzi členskými štátmi a negatívnych vedľajších účinkov národných hospodárskych politík na Úniu a eurozónu ako celok, a možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

PREDMET ÚPRAVY A VYMEDZENIE POJMOV

Článok 1

Predmet nariadenia

1.   V tomto nariadení sa ustanovujú podrobné pravidlá na zisťovanie makroekonomických nerovnováh, ako aj na prevenciu a nápravu nadmerných makroekonomických nerovnováh v rámci Únie.

2.   Toto nariadenie sa uplatňuje v kontexte európskeho semestra, ako je stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1175/2011 zo 16. novembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (6).

3.   Pri uplatňovaní tohto nariadenia sa plne rešpektuje článok 152 ZFEÚ a v odporúčaniach vydaných podľa tohto nariadenia sa rešpektujú vnútroštátne postupy a inštitúcie pre tvorbu miezd. Toto nariadenie zohľadňuje článok 28 Charty základných práv Európskej únie, a nie je ním tak dotknuté právo vyjednávať, uzatvárať a presadzovať kolektívne zmluvy, ani právo na kolektívne akcie v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia:

| 1. | „nerovnováhy“ znamenajú akýkoľvek trend vedúci k vzniku makroekonomického vývoja, ktorý nepriaznivo ovplyvňuje alebo by mohol nepriaznivo ovplyvniť riadne fungovanie hospodárstva členského štátu alebo hospodárskej a menovej únie alebo Únie ako celku; |
| --- | --- |

1.

„nerovnováhy“ znamenajú akýkoľvek trend vedúci k vzniku makroekonomického vývoja, ktorý nepriaznivo ovplyvňuje alebo by mohol nepriaznivo ovplyvniť riadne fungovanie hospodárstva členského štátu alebo hospodárskej a menovej únie alebo Únie ako celku;

| 2. | „nadmerné nerovnováhy“ znamenajú vážne nerovnováhy vrátane nerovnováh, ktoré ohrozujú riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie alebo predstavujú takéto riziko. |
| --- | --- |

2.

„nadmerné nerovnováhy“ znamenajú vážne nerovnováhy vrátane nerovnováh, ktoré ohrozujú riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie alebo predstavujú takéto riziko.

KAPITOLA II

ZISŤOVANIE NEROVNOVÁH

Článok 3

Mechanizmus varovania

1.   Na uľahčenie včasného zistenia a monitorovania nerovnováh sa zriaďuje mechanizmus varovania. Komisia vypracúva výročnú správu, ktorá obsahuje kvalitatívne hospodárske a finančné hodnotenie založené na hodnotiacej tabuľke so súborom ukazovateľov, ktorých hodnoty sa porovnávajú s ich orientačnými hraničnými hodnotami, ako sa ustanovuje v článku 4. Výročná správa vrátane hodnôt ukazovateľov hodnotiacej tabuľky sa zverejní.

2.   Výročná správa Komisie obsahuje hospodárske a finančné hodnotenie so zreteľom na vývoj ukazovateľov, pričom pri posudzovaní vývoja nerovnováh vychádza v prípade potreby z ďalších relevantných hospodárskych a finančných ukazovateľov. Závery sa nevyvodzujú z mechanického čítania ukazovateľov hodnotiacej tabuľky. Pri hodnotení sa zohľadňuje vývoj nerovnováh v Únii a v eurozóne. V správe sa tiež uvedie, či prekročenie hraničných hodnôt v jednom alebo viacerých členských štátoch naznačuje možný vznik nerovnováh. Posúdenie členských štátov, ktoré vykazujú veľké deficity bežného účtu, sa môže líšiť od posúdenia členských štátov, ktoré hospodária s veľkými prebytkami bežného účtu.

3.   Vo výročnej správe sa určia členské štáty, o ktorých sa Komisia domnieva, že by mohli byť postihnuté nerovnováhami alebo že by im mohlo hroziť riziko postihnutia nerovnováhami.

4.   Komisia včas predloží výročnú správu Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru.

5.   Rada v rámci mnohostranného dohľadu v súlade s článkom 121 ods. 3 ZFEÚ výročnú správu Komisie prerokuje a vykoná jej celkové hodnotenie. Euroskupina správu prerokuje, ak sa týka členských štátov, ktorých menou je euro.

Článok 4

Hodnotiaca tabuľka

1.   Hodnotiaca tabuľka obsahujúca súbor ukazovateľov sa používa ako nástroj na uľahčenie včasného zisťovania a monitorovania nerovnováh.

2.   Hodnotiaca tabuľka obsahuje malý počet relevantných, praktických, jednoduchých, merateľných a dostupných makroekonomických a makrofinančných ukazovateľov pre členské štáty. Umožňuje včasné zistenie makroekonomických nerovnováh, ktoré sa objavujú krátkodobo, ako aj tých, ktoré vznikajú v dôsledku štrukturálnych a dlhodobých trendov.

3.   Hodnotiaca tabuľka okrem iného obsahuje ukazovatele, ktoré sú užitočné pri včasnom zisťovaní:

| a) | vnútorných nerovnováh vrátane tých, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku verejného i súkromného zadlženia, vývoja na finančnom trhu a na trhu s aktívami vrátane bývania, vývoja úverových tokov v súkromnom sektore a vývoja nezamestnanosti; |
| --- | --- |

a)

vnútorných nerovnováh vrátane tých, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku verejného i súkromného zadlženia, vývoja na finančnom trhu a na trhu s aktívami vrátane bývania, vývoja úverových tokov v súkromnom sektore a vývoja nezamestnanosti;

| b) | vonkajších nerovnováh vrátane tých, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku vývoja stavov bežného účtu a čistých investícií členských štátov, reálnych efektívnych výmenných kurzov, podielov na vývoznom trhu, zmien vo vývoji cien a nákladov a necenovej konkurencieschopnosti, s prihliadnutím k rôznym zložkám produktivity. |
| --- | --- |

b)

vonkajších nerovnováh vrátane tých, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku vývoja stavov bežného účtu a čistých investícií členských štátov, reálnych efektívnych výmenných kurzov, podielov na vývoznom trhu, zmien vo vývoji cien a nákladov a necenovej konkurencieschopnosti, s prihliadnutím k rôznym zložkám produktivity.

4.   Pri ekonomickom čítaní hodnotiacej tabuľky v rámci mechanizmu varovania Komisia venuje dôkladnú pozornosť vývoju reálnej ekonomiky vrátane ekonomického rastu, výsledkom v oblasti zamestnanosti a nezamestnanosti, nominálnej a reálnej konvergencii vnútri aj mimo eurozóny, vývoju produktivity a jej príslušným stimulom, ako je výskum a vývoj a zahraničné a domáce investície, ako aj vývoju jednotlivých odvetví, ktoré majú vplyv na HDP a výkonnosť bežného účtu, vrátane energetiky.

Hodnotiaca tabuľka obsahuje aj orientačné hraničné hodnoty uvedených ukazovateľov, ktoré slúžia ako varovné úrovne. Výber ukazovateľov a hraničných hodnôt má prispievať k podpore konkurencieschopnosti v Únii.

Hodnotiaca tabuľka ukazovateľov má horné a dolné varovné hraničné hodnoty, okrem prípadu, že sú nevhodné, ktoré sú odlišné pre členské štáty, ktorých menou je euro, a členské štáty, ktorých menou nie je euro, ak je to odôvodnené osobitosťami menovej únie a relevantnými hospodárskymi okolnosťami. Pri zostavovaní hodnotiacej tabuľky sa náležitá pozornosť venuje aj zohľadneniu heterogénnych hospodárskych okolností vrátane účinkov vyrovnávania rozdielov.

5.   Pri navrhovaní ukazovateľov týkajúcich sa stability finančných trhov sa náležite zohľadní činnosť Európskeho výboru pre systémové riziká. Komisia vyzve Európsky výbor pre systémové riziká, aby poskytol stanovisko k návrhu ukazovateľa, ktorý je relevantný pre stabilitu finančného trhu.

6.   Komisia zverejní súbor ukazovateľov a hraničné hodnoty hodnotiacej tabuľky.

7.   Komisia pravidelne posudzuje vhodnosť hodnotiacej tabuľky vrátane zloženia ukazovateľov, stanovených hraničných hodnôt a použitej metodiky a v prípade potreby ich upraví alebo zmení. Komisia zverejní zmeny vykonané v podkladovej metodike a zložení hodnotiacej tabuľky a súvisiacich prahových hodnôt.

8.   Komisia aktualizuje hodnoty ukazovateľov v hodnotiacej tabuľke aspoň raz ročne.

Článok 5

Hĺbkové preskúmanie

1.   Komisia pri náležitom zohľadnení rokovaní v Rade a Euroskupine uvedených v článku 3 ods. 5, alebo v prípade neočakávaného a závažného hospodárskeho vývoja, ktorý si na účely tohto nariadenia vyžaduje naliehavú analýzu, uskutoční hĺbkové preskúmanie pre každý členský štát, o ktorom sa domnieva, že môže byť postihnutý nerovnováhami alebo že mu môže hroziť riziko postihnutia nerovnováhami.

Hĺbkové preskúmanie sa opiera o podrobnú analýzu okolností špecifických pre jednotlivé štáty vrátane jednotlivých východiskových pozícií členských štátov; preskúma celý rad ekonomických veličín a používajú sa analytické nástroje a kvalitatívne informácie špecifické pre jednotlivé štáty. Pri preskúmaní sa zohľadňujú národné charakteristiky, pokiaľ ide o priemyselné vzťahy a sociálny dialóg.

Komisia tiež náležite zváži všetky ostatné informácie, ktoré dotknutý členský štát považuje za relevantné a ktoré oznámil Komisii.

Komisia uskutoční svoje hĺbkové preskúmanie v spojení s misiami zvýšeného dohľadu do dotknutého členského štátu v súlade s článkom 13.

2.   Hĺbkové preskúmanie Komisie obsahuje hodnotenie, či dotknutý členský štát postihli nerovnováhy a či ide o nadmerné nerovnováhy. Preskúma pôvod zistených nerovnováh na pozadí prevládajúcich hospodárskych podmienok vrátane hĺbkových obchodných a finančných prepojení medzi členskými štátmi a účinkov presahovania hospodárskych politík jednotlivých členských štátov. Hĺbkové preskúmanie analyzuje relevantný vývoj týkajúci sa stratégie Únie pre rast a zamestnanosť. Zváži sa pri ňom aj význam hospodárskeho vývoja v Únii a eurozóne ako celku. Zohľadní najmä:

| a) | podľa potreby odporúčania alebo výzvy Rady adresované členským štátom, v ktorých sa preskúmanie vykonáva, prijaté v súlade s článkami 121, 126 a 148 ZFEÚ a článkami 6, 7, 8 a 10 tohto nariadenia; |
| --- | --- |

a)

podľa potreby odporúčania alebo výzvy Rady adresované členským štátom, v ktorých sa preskúmanie vykonáva, prijaté v súlade s článkami 121, 126 a 148 ZFEÚ a článkami 6, 7, 8 a 10 tohto nariadenia;

| b) | politické zámery členského štátu, v ktorom sa preskúmanie vykonáva, uvedené v jeho národných programoch reforiem a v prípade potreby v jeho programe stability a konvergenčnom programe; |
| --- | --- |

b)

politické zámery členského štátu, v ktorom sa preskúmanie vykonáva, uvedené v jeho národných programoch reforiem a v prípade potreby v jeho programe stability a konvergenčnom programe;

| c) | všetky varovania alebo odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká týkajúce sa systémových rizík, ktoré sa riešia alebo ktoré sa vzťahujú na preskúmavaný členský štát. Dodržiava sa režim dôvernosti Európskeho výboru pre systémové riziká. |
| --- | --- |

c)

všetky varovania alebo odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká týkajúce sa systémových rizík, ktoré sa riešia alebo ktoré sa vzťahujú na preskúmavaný členský štát. Dodržiava sa režim dôvernosti Európskeho výboru pre systémové riziká.

3.   Komisia informuje Európsky parlament a Radu o výsledkoch hĺbkového preskúmania a zverejní ich.

Článok 6

Preventívne opatrenia

1.   Ak Komisia na základe hĺbkového preskúmania uvedeného v článku 5 dospeje k záveru, že v členskom štáte existujú nerovnováhy, informuje o tom Európsky parlament, Radu a Euroskupinu. Rada na základe odporúčania Komisie môže dotknutému členskému štátu adresovať potrebné odporúčania v súlade s postupom stanoveným v článku 121 ods. 2 ZFEÚ.

2.   Rada informuje o odporúčaní Európsky parlament a zverejní ho.

3.   Odporúčania Rady a Komisie plne rešpektujú článok 152 ZFEÚ a zohľadňujú článok 28 Charty základných práv Európskej únie.

4.   Rada svoje odporúčanie každoročne posúdi v kontexte európskeho semestra a môže ho podľa potreby upraviť v súlade s odsekom 1.

KAPITOLA III

POSTUP PRI NADMERNEJ NEROVNOVÁHE

Článok 7

Začatie postupu pri nadmernej nerovnováhe

1.   Ak Komisia na základe hĺbkového preskúmania uvedeného v článku 5 dospeje k záveru, že dotknutý členský štát je postihnutý nadmernými nerovnováhami, informuje o tom Európsky parlament, Radu a Euroskupinu.

Komisia tiež informuje príslušné európske orgány dohľadu a Európsky výbor pre systémové riziká. Európsky výbor pre systémové riziká je vyzvaný na prijatie opatrení, ktoré považuje za potrebné.

2.   Rada môže na základe odporúčania Komisie v súlade s článkom 121 ods. 4 ZFEÚ prijať odporúčanie, v ktorom vyhlási existenciu nadmernej nerovnováhy a odporučí, aby dotknutý členský štát vykonal nápravné opatrenia.

V odporúčaní Rady sa stanoví povaha a dôsledky nerovnováh a vymedzí súbor politických odporúčaní, ktoré sa majú vykonať, ako aj lehota, v ktorej musí dotknutý členský štát predložiť plán nápravných opatrení. Rada môže podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ svoje odporúčanie zverejniť.

Článok 8

Plán nápravných opatrení

1.   Každý členský štát, v ktorom sa začne postup pri nadmernej nerovnováhe, predloží Rade a Komisii plán nápravných opatrení v lehote stanovenej v odporúčaní Rady uvedenom v článku 7 ods. 2 V pláne nápravných opatrení sa stanovia osobitné politické opatrenia, ktoré dotknutý členský štát vykonal alebo má v úmysle vykonať, a jeho súčasťou je aj harmonogram týchto opatrení. Plán nápravných opatrení zohľadňuje hospodársky a sociálny vplyv týchto politických opatrení a je v súlade s hlavnými smermi hospodárskych politík a usmerneniami politík zamestnanosti.

2.   Rada posúdi na základe správy Komisie plán nápravných opatrení do dvoch mesiacov od jeho predloženia. Ak Rada na základe odporúčania Komisie považuje plán nápravných opatrení za dostatočný, schváli ho prostredníctvom odporúčania, v ktorom sa uvedú požadované osobitné opatrenia a lehoty na ich vykonanie, a pri náležitom zohľadnení transmisných kanálov vypracuje harmonogram dohľadu, pričom si je vedomá toho, že medzi prijatím nápravného opatrenia a skutočným riešením nerovnováh môže dôjsť k značnému časovému odstupu.

3.   Ak Rada na základe odporúčania Komisie považuje opatrenia alebo harmonogram predpokladané v pláne nápravných opatrení za nedostatočné, prijme odporúčanie adresované členskému štátu, aby v lehote, ktorá je spravidla dva mesiace, predložil nový plán nápravných opatrení. Rada preskúma nový plán nápravných opatrení v súlade s postupom ustanoveným v tomto článku.

4.   Plán nápravných opatrení, správa Komisie a odporúčanie Rady uvedené v odsekoch 2 a 3 sa zverejnia.

Článok 9

Monitorovanie nápravných opatrení

1.   Komisia monitoruje vykonávanie odporúčania Rady prijatého podľa článku 8 ods. 2 Členský štát na tento účel pravidelne podáva Rade a Komisii správy o pokroku podľa rozvrhu stanoveného Radou v odporúčaní uvedenom v článku 8 ods. 2

2.   Rada zverejní správy o pokroku členského štátu.

3.   Komisia môže v dotknutom členskom štáte uskutočniť misie zvýšeného dohľadu, ktoré v prípade členských štátov, ktorých menou je euro alebo ktoré sú zapojené do mechanizmu ERM II, realizuje v spojení s ECB, s cieľom monitorovať plnenie plánu nápravných opatrení. Komisia v prípade potreby zapojí do dialógu počas týchto misií sociálnych partnerov a ďalšie vnútroštátne zainteresované strany.

4.   V prípade podstatnej veľkej zmeny hospodárskej situácie môže Rada na odporúčanie Komisie zmeniť a doplniť odporúčania prijaté podľa článku 8 ods. 2 v súlade s postupom ustanoveným v uvedenom článku. Rada v prípade potreby vyzve dotknutý členský štát, aby predložil revidovaný plán nápravných opatrení a posúdi tento revidovaný plán nápravných opatrení v súlade s postupom ustanoveným v článku 8.

Článok 10

Posudzovanie nápravných opatrení

1.   Rada na základe správy Komisie posúdi, či dotknutý členský štát prijal odporúčané nápravné opatrenia v súlade s odporúčaním Rady vydaným podľa článku 8 ods. 2.

2.   Komisia svoju správu zverejní.

3.   Rada vykoná posúdenie v lehote stanovenej v odporúčaniach Rady prijatých v súlade s článkom 8 ods. 2.

4.   Ak sa Rada domnieva, že členský štát nevykonal odporúčané nápravné opatrenia, prijme na základe odporúčania Komisie rozhodnutie o nedodržaní súladu spolu s odporúčaním, v ktorom stanoví nové lehoty na vykonanie nápravných opatrení. V tomto prípade Rada informuje Európsku radu a zverejní závery misií dohľadu uvedené v článku 9 ods. 3.

Odporúčanie Komisie o nedodržaní súladu sa považuje za prijaté Radou, pokiaľ Rada nerozhodne kvalifikovanou väčšinou do desiatich dní od jeho prijatia Komisiou, že odporúčanie zamietne. Dotknutý členský štát môže požiadať o zvolanie zasadnutia Rady v uvedenej lehote, aby na ňom o rozhodnutí hlasovala.

5.   Keď sa Rada na základe správy Komisie uvedenej v odseku 1 domnieva, že členský štát vykonal nápravné opatrenia odporúčané v súlade s článkom 8 ods. 2, postup pri nadmernej nerovnováhe sa považuje za splnený a pozastaví sa. Monitorovanie však pokračuje v súlade s harmonogramom stanoveným podľa článku 8 ods. 2 Rada zverejní svoje dôvody na pozastavenie postupu a na uznanie nápravných politických opatrení, ktoré vykonal dotknutý členský štát.

Článok 11

Ukončenie postupu pri nadmernej nerovnováhe

Rada na základe odporúčania Komisie zruší odporúčania vydané podľa článkov 7, 8 alebo 10 hneď ako dospeje k názoru, že dotknutý členský štát už nie je postihnutý nadmernými nerovnováhami, ako sa uvádza v odporúčaní uvedenom v článku 7 ods. 2 Rada vydá verejné vyhlásenie vyjadrujúce túto skutočnosť.

Článok 12

Hlasovanie v Rade

V súvislosti s opatreniami uvedenými v článkoch 7 až 11 koná Rada bez prihliadnutia na hlas člena Rady zastupujúceho dotknutý členský štát.

KAPITOLA IV

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 13

Misie dohľadu

1.   Komisia zaisťuje nepretržitý dialóg s orgánmi členských štátov v súlade s cieľmi tohto nariadenia. Komisia na tento účel vykonáva najmä misie s cieľom zhodnotiť ekonomickú situáciu v členskom štáte a zistiť všetky riziká alebo ťažkosti spojené s plnením cieľov tohto nariadenia.

2.   Komisia môže vykonávať misie zvýšeného dohľadu v prípade členských štátov, ktoré sú predmetom odporúčania, pokiaľ ide o existenciu nadmernej nerovnováhy podľa článku 7 ods. 2 na účely kontroly na mieste.

3.   Keď dotknutý členský štát je členským štátom, ktorého menou je euro alebo ktorý sa zúčastňuje na ERM II, Komisia môže v prípade, že je to vhodné, pozvať zástupcov Európskej centrálnej banky, aby sa zúčastnili na misiách dohľadu.

4.   Komisia predloží Rade správu o výsledku misií uvedených v odseku 2 a prípadne sa môže rozhodnúť zverejniť svoje zistenia.

5.   Komisia pri organizovaní misií uvedených v odseku 2 zasiela svoje predbežné zistenia dotknutým členským štátom na pripomienkovanie.

Článok 14

Hospodársky dialóg

1.   S cieľom posilniť dialóg medzi inštitúciami Únie, najmä medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, a zabezpečiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť môže príslušný výbor Európskeho parlamentu vyzvať predsedu Rady, Komisie a, ak je to vhodné, predsedu Európskej rady alebo predsedu Euroskupiny, aby sa dostavili do výboru na prerokovanie:

| a) | informácií, ktoré výboru poskytla Rada, o hlavných smeroch hospodárskych politík podľa článku 121 ods. 2 ZFEÚ; |
| --- | --- |

a)

informácií, ktoré výboru poskytla Rada, o hlavných smeroch hospodárskych politík podľa článku 121 ods. 2 ZFEÚ;

| b) | všeobecných usmernení pre členské štáty, ktoré Komisia vydala na začiatku ročného cyklu dohľadu; |
| --- | --- |

b)

všeobecných usmernení pre členské štáty, ktoré Komisia vydala na začiatku ročného cyklu dohľadu;

| c) | záverov Európskej rady k základným smerom hospodárskych politík v kontexte európskeho semestra; |
| --- | --- |

c)

záverov Európskej rady k základným smerom hospodárskych politík v kontexte európskeho semestra;

| d) | výsledkov mnohostranného dohľadu vykonaného podľa tohto nariadenia; |
| --- | --- |

d)

výsledkov mnohostranného dohľadu vykonaného podľa tohto nariadenia;

| e) | záverov Európskej rady k základným smerom a výsledkom mnohostranného dohľadu; |
| --- | --- |

e)

záverov Európskej rady k základným smerom a výsledkom mnohostranného dohľadu;

| f) | preskúmania vykonávania mnohostranného dohľadu na konci európskeho semestra; |
| --- | --- |

f)

preskúmania vykonávania mnohostranného dohľadu na konci európskeho semestra;

| g) | odporúčaní prijatých podľa článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 2 a článku 10 ods. 4 tohto nariadenia. |
| --- | --- |

g)

odporúčaní prijatých podľa článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 2 a článku 10 ods. 4 tohto nariadenia.

2.   Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže ponúknuť členskému štátu, ktorého sa týka odporúčanie alebo rozhodnutie Rady podľa článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 2 alebo článku 10 ods. 4, možnosť zúčastniť sa na výmene názorov.

3.   Rada a Komisia pravidelne informujú Európsky parlament o výsledkoch uplatňovania tohto nariadenia.

Článok 15

Každoročné podávanie správ

Komisia každoročne podáva správu o uplatňovaní tohto nariadenia vrátane aktualizácie hodnotiacej tabuľky podľa článku 4 a predkladá svoje zistenia Európskemu parlamentu a Rade v kontexte európskeho semestra.

Článok 16

Preskúmanie

1.   Do 14. december 2014 a následne každých päť rokov Komisia preskúma uplatňovanie tohto nariadenia a podá o jeho uplatňovaní správu.

V uvedených správach sa okrem iného hodnotí:

| a) | účinnosť tohto nariadenia; |
| --- | --- |

a)

účinnosť tohto nariadenia;

| b) | pokrok v zabezpečovaní užšej koordinácie hospodárskych politík a trvalej konvergencie hospodárskej výkonnosti členských štátov v súlade so ZFEÚ. |
| --- | --- |

b)

pokrok v zabezpečovaní užšej koordinácie hospodárskych politík a trvalej konvergencie hospodárskej výkonnosti členských štátov v súlade so ZFEÚ.

V prípade potreby sa k uvedeným správam pripojí návrh na zmeny a doplnenia tohto nariadenia.

2.   Komisia zašle správy uvedené v odseku 1 Európskemu parlamentu a Rade.

Článok 17

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 16. novembra 2011

Za Európsky parlament

predseda

J. BUZEK

Za Radu

predseda

W. SZCZUKA

---

(1)  Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 218, 23.7.2011, s. 53.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 8. novembra 2011.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 73, 25.3.2006, s. 21.

4

(5)  Pozri s. 8 tohto úradného vestníka.

5

(6)  Pozri s. 12 tohto úradného vestníka.

6

---

| 23.11.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 306/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 306/33

---

NARIADENIE RADY (EÚ) č. 1177/2011

z 8. novembra 2011,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 14 druhý pododsek,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (2),

konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom,

keďže:

| (1) | Koordinácia hospodárskych politík členských štátov v Únii, ako sa ustanovuje v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), by mala zahŕňať dodržiavanie hlavných zásad, ktorými sú stabilné ceny, zdravé verejné financie a menové podmienky a udržateľná platobná bilancia. |
| --- | --- |

(1)

Koordinácia hospodárskych politík členských štátov v Únii, ako sa ustanovuje v Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), by mala zahŕňať dodržiavanie hlavných zásad, ktorými sú stabilné ceny, zdravé verejné financie a menové podmienky a udržateľná platobná bilancia.

| (2) | Pakt stability a rastu pôvodne tvorilo nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (3), nariadenie Rady (ES) 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (4) a uznesenie Európskej rady zo 17. júna 1997 o Pakte stability a rastu (5). Nariadenia (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97 boli zmenené a doplnené nariadeniami (ES) č. 1055/2005 (6) a (ES) č. 1056/2005 (7). Okrem toho bola prijatá správa Rady z 20. marca 2005 s názvom Zlepšenie vykonávania Paktu stability a rastu (8). |
| --- | --- |

(2)

Pakt stability a rastu pôvodne tvorilo nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (3), nariadenie Rady (ES) 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (4) a uznesenie Európskej rady zo 17. júna 1997 o Pakte stability a rastu (5). Nariadenia (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97 boli zmenené a doplnené nariadeniami (ES) č. 1055/2005 (6) a (ES) č. 1056/2005 (7). Okrem toho bola prijatá správa Rady z 20. marca 2005 s názvom Zlepšenie vykonávania Paktu stability a rastu (8).

| (3) | Pakt stability a rastu vychádza z cieľa, ktorým sú zdravé a udržateľné verejné financie ako prostriedok posilňovania podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast podporený finančnou stabilitou, čím sa podporí dosahovanie cieľov Únie v oblasti udržateľného rastu a zamestnanosti. |
| --- | --- |

(3)

Pakt stability a rastu vychádza z cieľa, ktorým sú zdravé a udržateľné verejné financie ako prostriedok posilňovania podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast podporený finančnou stabilitou, čím sa podporí dosahovanie cieľov Únie v oblasti udržateľného rastu a zamestnanosti.

| (4) | Zo skúseností a chýb urobených počas prvého desaťročia hospodárskej a menovej únie vyplýva potreba zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z väčšej zodpovednosti jednotlivých členských štátov za spoločne dohodnuté pravidlá a politiky a pevnejšieho rámca na úrovni Únie pre dohľad nad národnými hospodárskymi politikami. |
| --- | --- |

(4)

Zo skúseností a chýb urobených počas prvého desaťročia hospodárskej a menovej únie vyplýva potreba zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z väčšej zodpovednosti jednotlivých členských štátov za spoločne dohodnuté pravidlá a politiky a pevnejšieho rámca na úrovni Únie pre dohľad nad národnými hospodárskymi politikami.

| (5) | Je potrebné zlepšiť spoločný rámec správy ekonomických záležitostí vrátane zlepšenenia rozpočtového dohľadu, v súlade s vysokým stupňom integrácie ekonomík členských štátov v Únii, a najmä v eurozóne. |
| --- | --- |

(5)

Je potrebné zlepšiť spoločný rámec správy ekonomických záležitostí vrátane zlepšenenia rozpočtového dohľadu, v súlade s vysokým stupňom integrácie ekonomík členských štátov v Únii, a najmä v eurozóne.

| (6) | Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených a súdržných politík v oblasti trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti, a to najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu, podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o európsky semester posilnenej koordinácie hospodárskych a rozpočtových politík, o účinný rámec prevencie a nápravy nadmerného deficitu verejnej správy(Pakt stability a rastu), o pevný rámec prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce a o posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním vrátane makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká. |
| --- | --- |

(6)

Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených a súdržných politík v oblasti trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti, a to najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu, podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o európsky semester posilnenej koordinácie hospodárskych a rozpočtových politík, o účinný rámec prevencie a nápravy nadmerného deficitu verejnej správy(Pakt stability a rastu), o pevný rámec prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce a o posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním vrátane makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká.

| (7) | Dosiahnutie a udržanie dynamického vnútorného trhu by sa malo považovať za súčasť správneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie. |
| --- | --- |

(7)

Dosiahnutie a udržanie dynamického vnútorného trhu by sa malo považovať za súčasť správneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie.

| (8) | Pakt stability a rastu a úplný rámec správy ekonomických záležitostí by mali dopĺňať a podporovať stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť. Vzájomné vzťahy medzi rôznymi oblasťami by nemali umožňovať výnimky z ustanovení Paktu stability a raste. |
| --- | --- |

(8)

Pakt stability a rastu a úplný rámec správy ekonomických záležitostí by mali dopĺňať a podporovať stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť. Vzájomné vzťahy medzi rôznymi oblasťami by nemali umožňovať výnimky z ustanovení Paktu stability a raste.

| (9) | Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Zatiaľ čo sa uznáva, že protistranami Európskeho parlamentu v rámci tohto dialógu sú príslušné inštitúcie Únie a ich zástupcovia, príslušný výbor Európskeho parlamentu môže ponúknuť členskému štátu, ktorému je adresované rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 6 ZFEÚ, odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ, upozornenie podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ alebo rozhodnutie podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ, možnosť zúčastniť sa na výmene názorov. Účasť členského štátu v takejto výmene názorov je dobrovoľná. |
| --- | --- |

(9)

Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Zatiaľ čo sa uznáva, že protistranami Európskeho parlamentu v rámci tohto dialógu sú príslušné inštitúcie Únie a ich zástupcovia, príslušný výbor Európskeho parlamentu môže ponúknuť členskému štátu, ktorému je adresované rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 6 ZFEÚ, odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ, upozornenie podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ alebo rozhodnutie podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ, možnosť zúčastniť sa na výmene názorov. Účasť členského štátu v takejto výmene názorov je dobrovoľná.

| (10) | Komisia by mala zohrávať významnejšiu úlohu v postupe zvýšeného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenie každého jednotlivého členského štátu, monitorovanie, misie na mieste, odporúčania a napomenutia. |
| --- | --- |

(10)

Komisia by mala zohrávať významnejšiu úlohu v postupe zvýšeného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenie každého jednotlivého členského štátu, monitorovanie, misie na mieste, odporúčania a napomenutia.

| (11) | Rada a Komisia by mali pri vykonávaní tohto nariadenia náležite zohľadňovať všetky závažné faktory a hospodársku a rozpočtovú situáciu dotknutých členských štátov. |
| --- | --- |

(11)

Rada a Komisia by mali pri vykonávaní tohto nariadenia náležite zohľadňovať všetky závažné faktory a hospodársku a rozpočtovú situáciu dotknutých členských štátov.

| (12) | Mali by sa posilniť pravidlá v oblasti rozpočtovej disciplíny, najmä tým, že dôležitejšiu úlohu bude zohrávať úroveň a vývoj dlhu a celková udržateľnosť. Mali by sa posilniť i mechanizmy na zaručenie dodržiavania týchto pravidiel a ich presadzovania. |
| --- | --- |

(12)

Mali by sa posilniť pravidlá v oblasti rozpočtovej disciplíny, najmä tým, že dôležitejšiu úlohu bude zohrávať úroveň a vývoj dlhu a celková udržateľnosť. Mali by sa posilniť i mechanizmy na zaručenie dodržiavania týchto pravidiel a ich presadzovania.

| (13) | Na vykonávanie existujúceho postupu pri nadmernom deficite na základe kritéria deficitu a kritéria dlhu je nevyhnutná numerická referenčná hodnota, ktorá zohľadní hospodársky cyklus voči ktorému sa posúdi, či sa pomer štátneho dlhu k hrubému domácemu produktu (ďalej len „HDP“) dostatočne znižuje a vyhovujúcim tempom približuje k referenčnej hodnote.
  Malo by sa zaviesť prechodné obdobie, aby sa členským štátom, ktoré podliehajú postupu pri nadmernom deficite ku dňu prijatia tohto nariadenia, umožnilo prispôsobenie ich politík numerickej referenčnej hodnote znižovania dlhu. To by sa malo rovnako vzťahovať na členské štáty, ktoré podliehajú programom úprav stanoveným Úniou alebo Medzinárodným menovým fondom. |
| --- | --- |

(13)

Na vykonávanie existujúceho postupu pri nadmernom deficite na základe kritéria deficitu a kritéria dlhu je nevyhnutná numerická referenčná hodnota, ktorá zohľadní hospodársky cyklus voči ktorému sa posúdi, či sa pomer štátneho dlhu k hrubému domácemu produktu (ďalej len „HDP“) dostatočne znižuje a vyhovujúcim tempom približuje k referenčnej hodnote.

Malo by sa zaviesť prechodné obdobie, aby sa členským štátom, ktoré podliehajú postupu pri nadmernom deficite ku dňu prijatia tohto nariadenia, umožnilo prispôsobenie ich politík numerickej referenčnej hodnote znižovania dlhu. To by sa malo rovnako vzťahovať na členské štáty, ktoré podliehajú programom úprav stanoveným Úniou alebo Medzinárodným menovým fondom.

| (14) | Nedodržanie numerickej referenčnej hodnoty týkajúcej sa zníženia dlhu by nemalo postačovať na stanovenie existencie nadmerného deficitu, ktoré by malo zohľadňovať všetky závažné faktory uvedené v správe Komisie podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. Najmä posúdenie vplyvu cyklu a štruktúry zosúladenia dlhu a deficitu na vývoj dlhu môžu postačovať na to, aby sa vylúčilo stanovenie existencie nadmerného deficitu na základe kritéria dlhu. |
| --- | --- |

(14)

Nedodržanie numerickej referenčnej hodnoty týkajúcej sa zníženia dlhu by nemalo postačovať na stanovenie existencie nadmerného deficitu, ktoré by malo zohľadňovať všetky závažné faktory uvedené v správe Komisie podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. Najmä posúdenie vplyvu cyklu a štruktúry zosúladenia dlhu a deficitu na vývoj dlhu môžu postačovať na to, aby sa vylúčilo stanovenie existencie nadmerného deficitu na základe kritéria dlhu.

| (15) | Pri stanovení existencie nadmerného deficitu na základe kritéria deficitu a krokov, ktoré k nemu vedú, je potrebné brať do úvahy všetky závažné faktory uvedené v správe Komisie podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ, ak pomer verejného dlhu k HDP nepresahuje referenčnú hodnotu. |
| --- | --- |

(15)

Pri stanovení existencie nadmerného deficitu na základe kritéria deficitu a krokov, ktoré k nemu vedú, je potrebné brať do úvahy všetky závažné faktory uvedené v správe Komisie podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ, ak pomer verejného dlhu k HDP nepresahuje referenčnú hodnotu.

| (16) | Pri zohľadnení systémových dôchodkových reforiem ako jedného zo závažných faktorov by sa hlavný dôraz mal klásť na to, či tieto reformy zlepšujú dlhodobú udržateľnosť celého dôchodkového systému a zároveň nezvyšujú riziká pre strednodobú rozpočtovú pozíciu. |
| --- | --- |

(16)

Pri zohľadnení systémových dôchodkových reforiem ako jedného zo závažných faktorov by sa hlavný dôraz mal klásť na to, či tieto reformy zlepšujú dlhodobú udržateľnosť celého dôchodkového systému a zároveň nezvyšujú riziká pre strednodobú rozpočtovú pozíciu.

| (17) | V správe Komisie podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ by sa mala primerane zohľadniť kvalita vnútroštátneho rozpočtového rámca, nakoľko zohráva zásadnú úlohu pri podpore fiškálnej konsolidácie a udržateľných verejných financií. Toto zohľadnenie by malo zahŕňať minimálne požiadavky ustanovené v smernici Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (9) a iné dohodnuté žiaduce požiadavky na fiškálnu disciplínu. |
| --- | --- |

(17)

V správe Komisie podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ by sa mala primerane zohľadniť kvalita vnútroštátneho rozpočtového rámca, nakoľko zohráva zásadnú úlohu pri podpore fiškálnej konsolidácie a udržateľných verejných financií. Toto zohľadnenie by malo zahŕňať minimálne požiadavky ustanovené v smernici Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (9) a iné dohodnuté žiaduce požiadavky na fiškálnu disciplínu.

| (18) | S cieľom podporiť monitorovanie dodržiavania odporúčaní a upozornení Rady týkajúcich sa nápravy nadmerného deficitu je potrebné, aby sa v odporúčaniach a upozorneniach Rady špecifikovali ročné rozpočtové ciele zlučiteľné s požadovaným fiškálnym zlepšením pri zohľadnení očistenia od cyklických vplyvov a bez jednorazových a dočasných opatrení. V tomto kontexte by sa mala ročná referenčná hodnota 0,5 % HDP považovať za ročný priemer. |
| --- | --- |

(18)

S cieľom podporiť monitorovanie dodržiavania odporúčaní a upozornení Rady týkajúcich sa nápravy nadmerného deficitu je potrebné, aby sa v odporúčaniach a upozorneniach Rady špecifikovali ročné rozpočtové ciele zlučiteľné s požadovaným fiškálnym zlepšením pri zohľadnení očistenia od cyklických vplyvov a bez jednorazových a dočasných opatrení. V tomto kontexte by sa mala ročná referenčná hodnota 0,5 % HDP považovať za ročný priemer.

| (19) | Pre posúdenie účinných opatrení bude prínosom, keď sa ako referenčný ukazovateľ použije dodržiavanie cieľov v oblasti verejných výdavkov v spojení s vykonávaním konkrétnych plánovaných opatrení v oblasti príjmov. |
| --- | --- |

(19)

Pre posúdenie účinných opatrení bude prínosom, keď sa ako referenčný ukazovateľ použije dodržiavanie cieľov v oblasti verejných výdavkov v spojení s vykonávaním konkrétnych plánovaných opatrení v oblasti príjmov.

| (20) | Pri posudzovaní prípadu predĺženia lehoty na nápravu nadmerného deficitu je potrebné brať osobitne do úvahy prudké hospodárske poklesy v eurozóne alebo v Únii ako celku pod podmienkou, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. |
| --- | --- |

(20)

Pri posudzovaní prípadu predĺženia lehoty na nápravu nadmerného deficitu je potrebné brať osobitne do úvahy prudké hospodárske poklesy v eurozóne alebo v Únii ako celku pod podmienkou, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte.

| (21) | Je vhodné sprísniť uplatňovanie finančných sankcií ustanovených v článku 126 ods. 11 ZFEÚ tak, aby boli skutočným motivačným faktorom dodržiavania upozornení podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(21)

Je vhodné sprísniť uplatňovanie finančných sankcií ustanovených v článku 126 ods. 11 ZFEÚ tak, aby boli skutočným motivačným faktorom dodržiavania upozornení podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ.

| (22) | S cieľom zabezpečiť súlad s rámcom Únie pre fiškálny dohľad pre členské štáty, ktorých menou je euro, by sa na základe článku 136 ZFEÚ mali navrhnúť sankcie založené na dodržiavaní pravidiel, čím sa zabezpečia spravodlivé, včasné a účinné mechanizmy dodržiavania Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

(22)

S cieľom zabezpečiť súlad s rámcom Únie pre fiškálny dohľad pre členské štáty, ktorých menou je euro, by sa na základe článku 136 ZFEÚ mali navrhnúť sankcie založené na dodržiavaní pravidiel, čím sa zabezpečia spravodlivé, včasné a účinné mechanizmy dodržiavania Paktu stability a rastu.

| (23) | Pokuty uvedené v tomto nariadení predstavujú iné príjmy v zmysle článku 311 ZFEÚ a mali by sa previesť do mechanizmov stability na poskytovanie finančnej pomoci, ktoré vytvorili členské štáty, ktorých menou je euro, s cieľom chrániť stabilitu eurozóny ako celku. |
| --- | --- |

(23)

Pokuty uvedené v tomto nariadení predstavujú iné príjmy v zmysle článku 311 ZFEÚ a mali by sa previesť do mechanizmov stability na poskytovanie finančnej pomoci, ktoré vytvorili členské štáty, ktorých menou je euro, s cieľom chrániť stabilitu eurozóny ako celku.

| (24) | Odkazy uvedené v nariadení (ES) č. 1467/97 by mali zohľadňovať nové číslovanie článkov Zmluvy o fungovaní Európskej únie a nahradenie nariadenia Rady (ES) č. 3605/93 (10) nariadením Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (11). |
| --- | --- |

(24)

Odkazy uvedené v nariadení (ES) č. 1467/97 by mali zohľadňovať nové číslovanie článkov Zmluvy o fungovaní Európskej únie a nahradenie nariadenia Rady (ES) č. 3605/93 (10) nariadením Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (11).

| (25) | Nariadenie (ES) č. 1467/97 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(25)

Nariadenie (ES) č. 1467/97 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 1467/97 sa týmto mení a dopĺňa takto:

| 1. | Článok 1 sa nahrádza takto:
  „Článok 1
  1.   Týmto nariadením sa stanovujú ustanovenia na urýchlenie a objasnenie postupu pri nadmernom deficite. Cieľom postupu pri nadmernom deficite je zabrániť nadmerným deficitom verejnej správy a v prípade ich výskytu urýchlene uskutočniť ich nápravu, pričom dodržiavanie rozpočtovej disciplíny sa skúma na základe kritéria deficitu verejnej správy a kritéria dlhu verejnej správy.
  2.   Na účely tohto nariadenia pojem ‚zúčastnené členské štáty‘ znamená tie členské štáty, ktorých menou je euro.“ |
| --- | --- |

1.

Článok 1 sa nahrádza takto:

„Článok 1

1.   Týmto nariadením sa stanovujú ustanovenia na urýchlenie a objasnenie postupu pri nadmernom deficite. Cieľom postupu pri nadmernom deficite je zabrániť nadmerným deficitom verejnej správy a v prípade ich výskytu urýchlene uskutočniť ich nápravu, pričom dodržiavanie rozpočtovej disciplíny sa skúma na základe kritéria deficitu verejnej správy a kritéria dlhu verejnej správy.

2.   Na účely tohto nariadenia pojem ‚zúčastnené členské štáty‘ znamená tie členské štáty, ktorých menou je euro.“

| 2. | Článok 2 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | v odseku 1 sa prvý pododsek nahrádza takto:
  „1.   Prekročenie deficitu verejnej správy nad referenčnú hodnotu sa v súlade s článkom 126 ods. 2 písm. a) druhou zarážkou Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len ‚ZFEÚ‘) považuje za výnimočné, keď je výsledkom mimoriadnej udalosti, ktorú dotknutý členský štát nemôže ovplyvniť a ktorá má veľký vplyv na finančnú pozíciu verejnej správy, alebo keď vznikne následkom prudkého hospodárskeho poklesu.“; |
| --- | --- | --- |

2.

Článok 2 sa mení a dopĺňa takto:

a)

v odseku 1 sa prvý pododsek nahrádza takto:

„1.   Prekročenie deficitu verejnej správy nad referenčnú hodnotu sa v súlade s článkom 126 ods. 2 písm. a) druhou zarážkou Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len ‚ZFEÚ‘) považuje za výnimočné, keď je výsledkom mimoriadnej udalosti, ktorú dotknutý členský štát nemôže ovplyvniť a ktorá má veľký vplyv na finančnú pozíciu verejnej správy, alebo keď vznikne následkom prudkého hospodárskeho poklesu.“;

| b) | vkladá sa tento odsek:
  „1a.   Ak pomer dlhu verejnej správy k hrubému domácemu produktu (ďalej len ‚HDP‘) prekročí referenčnú hodnotu, v súlade s článkom 126 ods. 2 písm. b) ZFEÚ sa považuje za dostatočne znižujúci a približujúci sa k referenčnej hodnote vyhovujúcim tempom, ak sa rozdiel vzhľadom na referenčnú hodnotu znižoval za predchádzajúce tri roky priemerným tempom o jednu dvadsatinu ročne ako referenčné kritérium na základe zmien za posledné tri roky, za ktoré sú údaje k dispozícii.
  Požiadavka vyplývajúca z kritéria dlhu sa tiež považuje za splnenú, ak sa v rozpočtových prognózach Komisie uvádza, že k požadovanému zníženiu rozdielu dôjde počas trojročného obdobia zahŕňajúceho dva roky nasledujúce po poslednom roku, za ktorý sú údaje k dispozícii. V prípade členského štátu, voči ktorému sa k 8. novembru 2011 uplatňuje postup pri nadmernom deficite a na obdobie troch rokov od nápravy nadmerného deficitu sa požiadavka vyplývajúca z kritéria dlhu považuje za splnenú, ak na základe posúdenia uvedeného v stanovisku, ktoré k jeho programu stability alebo ku konvergenčnému programu prijala Rada, dotknutý členský štát urobil dostatočný pokrok smerom k dosiahnutiu referenčnej hodnoty.
  Pri uplatňovaní referenčnej hodnoty pre úpravu dlhu sa zohľadní vplyv cyklu na tempo znižovania dlhu.“; |
| --- | --- |

b)

vkladá sa tento odsek:

„1a.   Ak pomer dlhu verejnej správy k hrubému domácemu produktu (ďalej len ‚HDP‘) prekročí referenčnú hodnotu, v súlade s článkom 126 ods. 2 písm. b) ZFEÚ sa považuje za dostatočne znižujúci a približujúci sa k referenčnej hodnote vyhovujúcim tempom, ak sa rozdiel vzhľadom na referenčnú hodnotu znižoval za predchádzajúce tri roky priemerným tempom o jednu dvadsatinu ročne ako referenčné kritérium na základe zmien za posledné tri roky, za ktoré sú údaje k dispozícii.

Požiadavka vyplývajúca z kritéria dlhu sa tiež považuje za splnenú, ak sa v rozpočtových prognózach Komisie uvádza, že k požadovanému zníženiu rozdielu dôjde počas trojročného obdobia zahŕňajúceho dva roky nasledujúce po poslednom roku, za ktorý sú údaje k dispozícii. V prípade členského štátu, voči ktorému sa k 8. novembru 2011 uplatňuje postup pri nadmernom deficite a na obdobie troch rokov od nápravy nadmerného deficitu sa požiadavka vyplývajúca z kritéria dlhu považuje za splnenú, ak na základe posúdenia uvedeného v stanovisku, ktoré k jeho programu stability alebo ku konvergenčnému programu prijala Rada, dotknutý členský štát urobil dostatočný pokrok smerom k dosiahnutiu referenčnej hodnoty.

Pri uplatňovaní referenčnej hodnoty pre úpravu dlhu sa zohľadní vplyv cyklu na tempo znižovania dlhu.“;

| c) | odseky 3 až 7 sa nahrádzajú takto:
  „3.   Komisia zohľadní pri vypracovávaní správy podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ všetky závažné faktory ako sú uvedené v uvedenom článku, pokiaľ významne ovplyvňujú posudzovanie dodržiavania kritérií deficitu a dlhu dotknutým členským štátom. Do správy sa náležite premietne:






  a) | vývoj strednodobej hospodárskej pozície, najmä potenciálny rast vrátane toho, ako k nemu rôzne prispieva práca, akumulácia kapitálu a celková produktivita faktorov, cyklický vývoj a stav čistých úspor súkromného sektora; |
| --- | --- | --- |

c)

odseky 3 až 7 sa nahrádzajú takto:

„3.   Komisia zohľadní pri vypracovávaní správy podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ všetky závažné faktory ako sú uvedené v uvedenom článku, pokiaľ významne ovplyvňujú posudzovanie dodržiavania kritérií deficitu a dlhu dotknutým členským štátom. Do správy sa náležite premietne:

a)

vývoj strednodobej hospodárskej pozície, najmä potenciálny rast vrátane toho, ako k nemu rôzne prispieva práca, akumulácia kapitálu a celková produktivita faktorov, cyklický vývoj a stav čistých úspor súkromného sektora;

| b) | vývoj strednodobej rozpočtovej pozície zahŕňajúc najmä výsledky úprav zameraných na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa, úroveň primárnej bilancie a vývoj primárnych výdavkov, a to bežných i kapitálových, vykonávanie politík v kontexte prevencie a náprave nadmerných makroekonomických nerovnováh, vykonávanie politík v kontexte spoločnej stratégie Únie pre rast a celková kvalita verejných financií, najmä účinnosť vnútroštátnych rozpočtových rámcov; |
| --- | --- |

b)

vývoj strednodobej rozpočtovej pozície zahŕňajúc najmä výsledky úprav zameraných na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa, úroveň primárnej bilancie a vývoj primárnych výdavkov, a to bežných i kapitálových, vykonávanie politík v kontexte prevencie a náprave nadmerných makroekonomických nerovnováh, vykonávanie politík v kontexte spoločnej stratégie Únie pre rast a celková kvalita verejných financií, najmä účinnosť vnútroštátnych rozpočtových rámcov;

| c) | vývoj strednodobej pozície verejného dlhu, jeho dynamika a udržateľnosť zahŕňajúc najmä rizikové faktory vrátane štruktúry splatnosti a menovej denominácie dlhu, zosúladenia dlhu a deficitu a štruktúry tohto zosúladenia, kumulovaných rezerv a iných finančných aktív, záruky, najmä záruky spojené s finančným sektorom, a všetky implicitné záväzky, ktoré súvisia so starnutím obyvateľstva, a súkromný dlh, ak môže predstavovať podmienené implicitné záväzky pre vládu; |
| --- | --- |

c)

vývoj strednodobej pozície verejného dlhu, jeho dynamika a udržateľnosť zahŕňajúc najmä rizikové faktory vrátane štruktúry splatnosti a menovej denominácie dlhu, zosúladenia dlhu a deficitu a štruktúry tohto zosúladenia, kumulovaných rezerv a iných finančných aktív, záruky, najmä záruky spojené s finančným sektorom, a všetky implicitné záväzky, ktoré súvisia so starnutím obyvateľstva, a súkromný dlh, ak môže predstavovať podmienené implicitné záväzky pre vládu;

Komisia náležite a presne zohľadní všetky ostatné faktory, ktoré sú podľa názoru dotknutého členského štátu závažné z hľadiska komplexného posúdenia súladu s kritériami deficitu a dlhu, a ktoré členský štát predložil Rade a Komisii. V tejto súvislosti sa osobitná pozornosť venuje finančným príspevkom na posilnenie medzinárodnej solidarity a dosiahnutie cieľov politiky Únie, dlhu vzniknutého ako forma dvojstrannej a mnohostrannej podpory medzi členskými štátmi v súvislosti so zabezpečením finančnej stability a dlhu súvisiaceho s operáciami na zabezpečenie finančnej stabilizácie počas veľkých finančných výkyvov.

4.   Rada a Komisia vykonajú vyvážené celkové posúdenie všetkých závažných faktorov, najmä rozsahu, v ktorom tieto faktory ako priťažujúce alebo zmierňujúce ovplyvňujú posúdenie súladu s kritériami deficitu alebo dlhu. Ak je pri posudzovaní súladu na základe kritéria deficitu pomer dlhu verejnej správy k HDP vyšší ako referenčná hodnota, uvedené faktory sa berú do úvahy v postupoch vedúcich k rozhodnutiu o existencii nadmerného deficitu, ako sa uvádza v článku 126 ods. 4, 5 a 6 ZFEÚ, iba v prípade, keď sa pred zohľadnením týchto závažných faktorov úplne splní dvojitá podmienka základnej zásady, že deficit verejnej správy zostane na úrovni blízko referenčnej hodnoty a prekročenie referenčnej hodnoty stanovenej pre tento deficit je dočasné.

Uvedené faktory sa však zohľadnia v krokoch vedúcich k rozhodnutiu o existencii nadmerného deficitu pri posudzovaní dodržania referenčnej hodnoty na základe kritéria dlhu.

5.   Komisia a Rada pri posudzovaní plnenia kritéria deficitu a dlhu a pri krokoch nadväzujúcich na postup pri nadmernom deficite náležite zohľadnia uskutočnenie dôchodkových reforiem, ktorými sa zavádza viacpilierový systém zahŕňajúci povinný, kapitalizačný pilier a čisté náklady verejne spravovaného piliera. Zohľadnia sa najmä vlastnosti celkového dôchodkového systému vytvoreného reformou, najmä či podporuje dlhodobú udržateľnosť a zároveň nezvyšuje riziká pre strednodobú rozpočtovú pozíciu.

6.   Ak Rada podľa článku 126 ods. 6 ZFEÚ rozhodne, že v členskom štáte existuje nadmerný deficit, Rada a Komisia v nasledujúcich procesných krokoch uvedeného článku ZFEÚ zohľadnia závažné faktory uvedené v odseku 3 tohto článku, keďže tieto faktory majú vplyv na situáciu dotknutého členského štátu, vrátane tých, ktoré sú uvedené v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 tohto nariadenia, najmä pri určovaní lehoty na nápravu nadmerného deficitu a pri jej prípadnom predĺžení. Tieto závažné faktory sa však nezohľadnia v prípade rozhodnutia Rady podľa článku 126 ods. 12 ZFEÚ o zrušení niektorých alebo všetkých svojich rozhodnutí podľa článku 126 ods. 6 až 9 a 11 ZFEÚ.

7.   V prípade členských štátov, v ktorých nadmerný deficit presahujúci referenčnú hodnotu súvisí s vykonávaním dôchodkovej reformy, ktorou sa zavádza viacpilierový systém zahŕňajúci povinný, kapitalizačný pilier, Rada a Komisia pri posudzovaní vývoja vyjadreného v číselných údajoch o deficite v rámci postupov pri nadmernom deficite tiež zohľadní náklady na reformu, pokiaľ deficit nepresahuje významne úroveň, ktorá sa môže považovať za blízku referenčnej hodnote, a pomer dlhu k HDP nepresahuje referenčnú hodnotu, a to pod podmienkou, že sa zachová celková fiškálna udržateľnosť. Čisté náklady sa zohľadnia tiež pri rozhodnutí Rady podľa článku 126 ods. 12 ZFEÚ o zrušení niektorých alebo všetkých jej rozhodnutí prijatých podľa článku 126 ods. 6 až 9 a 11 ZFEÚ, ak deficit podstatne a nepretržite klesal a dosiahol úroveň, ktorá sa približuje k referenčnej hodnote.“

| 3. | Vkladá sa tento oddiel:
  „ODDIEL 1A

  HOSPODÁRSKY DIALÓG

  Článok 2a
  1.   S cieľom posilniť dialóg medzi inštitúciami Únie, najmä medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, a s cieľom zabezpečiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť môže príslušný výbor Európskeho parlamentu vyzvať predsedu Rady, Komisie a prípadne predsedu Európskej rady alebo predsedu Euroskupiny, aby vystúpili pred výborom s cieľom diskutovať o rozhodnutí Rady podľa článku 126 ods. 6 ZFEÚ, o odporúčaní Rady podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ, o upozornení podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ alebo o rozhodnutiach podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ.
  Od Rady sa očakáva, že sa spravidla riadi odporúčaniami a návrhmi Komisie alebo verejne vysvetlí svoju pozíciu.
  Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže členskému štátu, ktorého sa týkajú takéto rozhodnutia, odporúčania alebo upozornenia, ponúknuť možnosť zúčastniť sa na výmene názorov.
  2.   Rada a Komisia pravidelne informujú Európsky parlament o uplatňovaní tohto nariadenia.“ |
| --- | --- |

3.

Vkladá sa tento oddiel:

„ODDIEL 1A

HOSPODÁRSKY DIALÓG

Článok 2a

1.   S cieľom posilniť dialóg medzi inštitúciami Únie, najmä medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, a s cieľom zabezpečiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť môže príslušný výbor Európskeho parlamentu vyzvať predsedu Rady, Komisie a prípadne predsedu Európskej rady alebo predsedu Euroskupiny, aby vystúpili pred výborom s cieľom diskutovať o rozhodnutí Rady podľa článku 126 ods. 6 ZFEÚ, o odporúčaní Rady podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ, o upozornení podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ alebo o rozhodnutiach podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ.

Od Rady sa očakáva, že sa spravidla riadi odporúčaniami a návrhmi Komisie alebo verejne vysvetlí svoju pozíciu.

Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže členskému štátu, ktorého sa týkajú takéto rozhodnutia, odporúčania alebo upozornenia, ponúknuť možnosť zúčastniť sa na výmene názorov.

2.   Rada a Komisia pravidelne informujú Európsky parlament o uplatňovaní tohto nariadenia.“

| 4. | Článok 3 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | odsek 2 sa nahrádza takto:
  „2.   Ak sa Komisia pri úplnom zohľadnení stanoviska uvedeného v odseku 1 domnieva, že nadmerný deficit existuje, predloží v súlade s článkom 126 ods. 5 a 6 ZFEÚ stanovisko a návrh Rade a informuje Európsky parlament.“; |
| --- | --- | --- |

4.

Článok 3 sa mení a dopĺňa takto:

a)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Ak sa Komisia pri úplnom zohľadnení stanoviska uvedeného v odseku 1 domnieva, že nadmerný deficit existuje, predloží v súlade s článkom 126 ods. 5 a 6 ZFEÚ stanovisko a návrh Rade a informuje Európsky parlament.“;

| b) | v odseku 3 sa odkaz na článok 4 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 3605/93 nahrádza odkazom na článok 3 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 479/2009; |
| --- | --- |

b)

v odseku 3 sa odkaz na článok 4 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 3605/93 nahrádza odkazom na článok 3 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 479/2009;

| c) | odseky 4 a 5 sa nahrádzajú takto:
  „4.   V odporúčaní Rady prijatom v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ sa stanoví maximálna lehota šiestich mesiacov, počas ktorej má dotknutý členský štát prijať účinné opatrenia. Ak si to závažnosť situácie vyžaduje, môže byť lehota pre prijatie účinných opatrení tri mesiace. V odporúčaní Rady sa stanoví aj lehota na nápravu nadmerného deficitu, ktorá sa má dosiahnuť v nasledujúcom roku po zistení deficitu, pokiaľ nenastanú osobitné okolnosti. Rada vo svojom odporúčaní požiada členský štát, aby dosiahol ročné rozpočtové ciele, ktoré sú na základe prognózy, o ktorú sa opiera odporúčanie, v súlade s minimálnym ročným zlepšením jeho cyklicky upraveného salda bez jednorazových a dočasných opatrení dosahujúcim najmenej referenčnú hodnotu 0,5 % HDP, aby sa zaistila náprava nadmerného deficitu v lehote stanovenej v odporúčaní.
  4a.   Dotknutý členský štát v lehote stanovenej v odseku 4 podá Rade a Komisii správu o opatreniach, ktoré prijal v reakcii na odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ. Správa obsahuje ciele týkajúce sa verejných výdavkov a príjmov a diskrečných opatrení na strane výdavkov aj na strane príjmov v súlade s odporúčaniami Rady, ako aj informácie o prijatých opatreniach a povahe opatrení predpokladaných na dosiahnutie cieľov. Členský štát túto správu zverejní.
  5.   Ak sa v súlade s odporúčaním podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ prijali účinné opatrenia a po prijatí uvedeného odporúčania sa vyskytli neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so závažnými nepriaznivými dôsledkami pre verejné financie, Rada môže na základe odporúčania Komisie rozhodnúť o prijatí revidovaného odporúčania podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ. V takomto revidovanom odporúčaní sa môže pri zohľadnení závažných faktorov uvedených v článku 2 ods. 3 tohto nariadenia najmä predĺžiť lehota na nápravu nadmerného deficitu, spravidla o rok. Rada v porovnaní s hospodárskymi predpoveďami uvedenými v jej odporúčaní posúdi, či existujú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti, ktoré majú závažné nepriaznivé dôsledky pre verejné financie. V prípade prudkého hospodárskeho poklesu v eurozóne alebo v Únii ako celku môže Rada na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidované odporúčanie podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ za podmienky, že to zo strednodobého hľadiska neohrozí fiškálnu udržateľnosť.“ |
| --- | --- |

c)

odseky 4 a 5 sa nahrádzajú takto:

„4.   V odporúčaní Rady prijatom v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ sa stanoví maximálna lehota šiestich mesiacov, počas ktorej má dotknutý členský štát prijať účinné opatrenia. Ak si to závažnosť situácie vyžaduje, môže byť lehota pre prijatie účinných opatrení tri mesiace. V odporúčaní Rady sa stanoví aj lehota na nápravu nadmerného deficitu, ktorá sa má dosiahnuť v nasledujúcom roku po zistení deficitu, pokiaľ nenastanú osobitné okolnosti. Rada vo svojom odporúčaní požiada členský štát, aby dosiahol ročné rozpočtové ciele, ktoré sú na základe prognózy, o ktorú sa opiera odporúčanie, v súlade s minimálnym ročným zlepšením jeho cyklicky upraveného salda bez jednorazových a dočasných opatrení dosahujúcim najmenej referenčnú hodnotu 0,5 % HDP, aby sa zaistila náprava nadmerného deficitu v lehote stanovenej v odporúčaní.

4a.   Dotknutý členský štát v lehote stanovenej v odseku 4 podá Rade a Komisii správu o opatreniach, ktoré prijal v reakcii na odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ. Správa obsahuje ciele týkajúce sa verejných výdavkov a príjmov a diskrečných opatrení na strane výdavkov aj na strane príjmov v súlade s odporúčaniami Rady, ako aj informácie o prijatých opatreniach a povahe opatrení predpokladaných na dosiahnutie cieľov. Členský štát túto správu zverejní.

5.   Ak sa v súlade s odporúčaním podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ prijali účinné opatrenia a po prijatí uvedeného odporúčania sa vyskytli neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so závažnými nepriaznivými dôsledkami pre verejné financie, Rada môže na základe odporúčania Komisie rozhodnúť o prijatí revidovaného odporúčania podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ. V takomto revidovanom odporúčaní sa môže pri zohľadnení závažných faktorov uvedených v článku 2 ods. 3 tohto nariadenia najmä predĺžiť lehota na nápravu nadmerného deficitu, spravidla o rok. Rada v porovnaní s hospodárskymi predpoveďami uvedenými v jej odporúčaní posúdi, či existujú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti, ktoré majú závažné nepriaznivé dôsledky pre verejné financie. V prípade prudkého hospodárskeho poklesu v eurozóne alebo v Únii ako celku môže Rada na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidované odporúčanie podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ za podmienky, že to zo strednodobého hľadiska neohrozí fiškálnu udržateľnosť.“

| 5. | V článku 4 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto:
  „1.   Akékoľvek rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 8 ZFEÚ o uverejnení jej odporúčaní, ak sa stanoví, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia, sa prijme okamžite po uplynutí lehoty stanovenej v súlade s článkom 3 ods. 4 tohto nariadenia.
  2.   Rada pri zvažovaní, či sa v reakcii na jej odporúčanie v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ prijalo účinné opatrenie, vychádza vo svojom rozhodnutí zo správy, ktorú predložil dotknutý členský štát v súlade s článkom 3 ods. 4a tohto nariadenia, a jej vykonávania, ako aj z akýchkoľvek iných verejne oznámených rozhodnutí vlády dotknutého členského štátu.
  Ak Rada v súlade s článkom 126 ods. 8 ZFEÚ dospela k záveru, že dotknutý členský štát neprijal účinné opatrenia, podá o tom správu Európskej rade.“ |
| --- | --- |

5.

V článku 4 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto:

„1.   Akékoľvek rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 8 ZFEÚ o uverejnení jej odporúčaní, ak sa stanoví, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia, sa prijme okamžite po uplynutí lehoty stanovenej v súlade s článkom 3 ods. 4 tohto nariadenia.

2.   Rada pri zvažovaní, či sa v reakcii na jej odporúčanie v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ prijalo účinné opatrenie, vychádza vo svojom rozhodnutí zo správy, ktorú predložil dotknutý členský štát v súlade s článkom 3 ods. 4a tohto nariadenia, a jej vykonávania, ako aj z akýchkoľvek iných verejne oznámených rozhodnutí vlády dotknutého členského štátu.

Ak Rada v súlade s článkom 126 ods. 8 ZFEÚ dospela k záveru, že dotknutý členský štát neprijal účinné opatrenia, podá o tom správu Európskej rade.“

| 6. | V článku 5 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto:
  „1.   Akékoľvek rozhodnutie Rady, ktorým sa v súlade s článkom 126 ods. 9 ZFEÚ dotknutý zúčastnený členský štát upozorňuje, aby prijal opatrenia na zníženie deficitu, sa prijme do dvoch mesiacov od rozhodnutia Rady, v ktorom sa konštatuje, že neboli prijaté účinné opatrenia podľa článku 126 ods. 8 ZFEÚ. Rada vo svojom upozornení požiada členský štát, aby dosiahol ročné rozpočtové ciele, ktoré sú na základe prognózy, o ktorú sa opiera toto upozornenie, v súlade s minimálnym ročným zlepšením jeho cyklicky upraveného salda bez jednorazových a dočasných opatrení dosahujúcim referenčnú hodnotu najmenej 0,5 % HDP, aby sa zabezpečila náprava nadmerného deficitu v lehote stanovenej v upozornení. Rada tiež uvedie opatrenia vedúce k dosiahnutiu týchto cieľov.
  1a.   V nadväznosti na upozornenie Rady podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ dotknutý členský štát podá Rade a Komisii správu o opatreniach prijatých v reakcii na upozornenie Rady. Správa obsahuje ciele týkajúce sa verejných výdavkov, príjmov a diskrečných opatrení na strane výdavkov aj na strane príjmov, ako aj informácie o opatreniach prijatých v reakcii na osobitné odporúčania Rady, aby Rada mohla v prípade potreby prijať rozhodnutie v súlade s článkom 6 ods. 2 tohto nariadenia. Členský štát túto správu zverejní.
  2.   Ak sa v súlade s upozornením podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ prijali účinné opatrenia a po prijatí tohto upozornenia sa vyskytli neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so závažnými nepriaznivými dôsledkami pre verejné financie, Rada môže na základe odporúčania Komisie rozhodnúť o prijatí revidovaného upozornenia podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ. Revidovaným upozornením sa pri zohľadnení závažných faktorov uvedených v článku 2 ods. 3 tohto nariadenia môže najmä predĺžiť lehota na nápravu nadmerného deficitu, spravidla o rok. Rada na základe hospodárskych prognóz uvedených vo svojom upozornení posúdi, či existujú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so závažnými nepriaznivými dôsledkami pre verejné financie. V prípade prudkého hospodárskeho poklesu v eurozóne alebo v Únii ako celku môže Rada na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidované upozornenie podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ za podmienky, že to zo strednodobého hľadiska neohrozí fiškálnu udržateľnosť.“ |
| --- | --- |

6.

V článku 5 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto:

„1.   Akékoľvek rozhodnutie Rady, ktorým sa v súlade s článkom 126 ods. 9 ZFEÚ dotknutý zúčastnený členský štát upozorňuje, aby prijal opatrenia na zníženie deficitu, sa prijme do dvoch mesiacov od rozhodnutia Rady, v ktorom sa konštatuje, že neboli prijaté účinné opatrenia podľa článku 126 ods. 8 ZFEÚ. Rada vo svojom upozornení požiada členský štát, aby dosiahol ročné rozpočtové ciele, ktoré sú na základe prognózy, o ktorú sa opiera toto upozornenie, v súlade s minimálnym ročným zlepšením jeho cyklicky upraveného salda bez jednorazových a dočasných opatrení dosahujúcim referenčnú hodnotu najmenej 0,5 % HDP, aby sa zabezpečila náprava nadmerného deficitu v lehote stanovenej v upozornení. Rada tiež uvedie opatrenia vedúce k dosiahnutiu týchto cieľov.

1a.   V nadväznosti na upozornenie Rady podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ dotknutý členský štát podá Rade a Komisii správu o opatreniach prijatých v reakcii na upozornenie Rady. Správa obsahuje ciele týkajúce sa verejných výdavkov, príjmov a diskrečných opatrení na strane výdavkov aj na strane príjmov, ako aj informácie o opatreniach prijatých v reakcii na osobitné odporúčania Rady, aby Rada mohla v prípade potreby prijať rozhodnutie v súlade s článkom 6 ods. 2 tohto nariadenia. Členský štát túto správu zverejní.

2.   Ak sa v súlade s upozornením podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ prijali účinné opatrenia a po prijatí tohto upozornenia sa vyskytli neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so závažnými nepriaznivými dôsledkami pre verejné financie, Rada môže na základe odporúčania Komisie rozhodnúť o prijatí revidovaného upozornenia podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ. Revidovaným upozornením sa pri zohľadnení závažných faktorov uvedených v článku 2 ods. 3 tohto nariadenia môže najmä predĺžiť lehota na nápravu nadmerného deficitu, spravidla o rok. Rada na základe hospodárskych prognóz uvedených vo svojom upozornení posúdi, či existujú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so závažnými nepriaznivými dôsledkami pre verejné financie. V prípade prudkého hospodárskeho poklesu v eurozóne alebo v Únii ako celku môže Rada na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidované upozornenie podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ za podmienky, že to zo strednodobého hľadiska neohrozí fiškálnu udržateľnosť.“

| 7. | Články 6 až 8 sa nahrádzajú takto:
  „Článok 6
  1.   Rada pri zvažovaní, či sa v reakcii na jej upozornenie v súlade s článkom 126 ods. 9 ZFEÚ prijali účinné opatrenia, vychádza vo svojom rozhodnutí zo správy, ktorú predložil dotknutý členský štát v súlade s článkom 5 ods. 1a tohto nariadenia, a z jej vykonávania, ako aj z akýchkoľvek iných verejne oznámených rozhodnutí vlády dotknutého členského štátu. Zohľadnia sa výsledky misie dohľadu vykonanej Komisiou v súlade s článkom 10a tohto nariadenia.
  2.   Ak sú splnené podmienky na uplatnenie článku 126 ods. 11 ZFEÚ, Rada uloží sankcie v súlade s uvedeným článkom. Každé takéto rozhodnutie sa prijme najneskôr do štyroch mesiacov po rozhodnutí Rady podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ o upozornení dotknutého zúčastneného členského štátu, aby prijal opatrenia.
  Článok 7
  Ak zúčastnený členský štát nekoná podľa po sebe nasledujúcich aktoch Rady v súlade s článkom 126 ods. 7 a 9 ZFEÚ, rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ o uložení sankcií sa spravidla prijme do šestnástich mesiacov od dátumov na podávanie správ ustanovených v článku 3 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 479/2009. V prípade, že sa uplatňuje článok 3 ods. 5 alebo článok 5 ods. 2 tohto nariadenia, lehota šestnástich mesiacov sa primerane upraví. V prípade úmyselne plánovaného deficitu, ktorý Rada uzná za nadmerný, sa použije urýchlený postup.
  Článok 8
  Každé rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ o zintenzívnení sankcií sa prijme najneskôr do dvoch mesiacov odo dňa predloženia údajov podľa nariadenia (ES) č. 479/2009. Každé rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 12 ZFEÚ o zrušení niektorých alebo všetkých jej rozhodnutí sa prijme čo najskôr a v každom prípade najneskôr do dvoch mesiacov odo dňa predloženia údajov podľa nariadenia (ES) č. 479/2009.“ |
| --- | --- |

7.

Články 6 až 8 sa nahrádzajú takto:

„Článok 6

1.   Rada pri zvažovaní, či sa v reakcii na jej upozornenie v súlade s článkom 126 ods. 9 ZFEÚ prijali účinné opatrenia, vychádza vo svojom rozhodnutí zo správy, ktorú predložil dotknutý členský štát v súlade s článkom 5 ods. 1a tohto nariadenia, a z jej vykonávania, ako aj z akýchkoľvek iných verejne oznámených rozhodnutí vlády dotknutého členského štátu. Zohľadnia sa výsledky misie dohľadu vykonanej Komisiou v súlade s článkom 10a tohto nariadenia.

2.   Ak sú splnené podmienky na uplatnenie článku 126 ods. 11 ZFEÚ, Rada uloží sankcie v súlade s uvedeným článkom. Každé takéto rozhodnutie sa prijme najneskôr do štyroch mesiacov po rozhodnutí Rady podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ o upozornení dotknutého zúčastneného členského štátu, aby prijal opatrenia.

Článok 7

Ak zúčastnený členský štát nekoná podľa po sebe nasledujúcich aktoch Rady v súlade s článkom 126 ods. 7 a 9 ZFEÚ, rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ o uložení sankcií sa spravidla prijme do šestnástich mesiacov od dátumov na podávanie správ ustanovených v článku 3 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 479/2009. V prípade, že sa uplatňuje článok 3 ods. 5 alebo článok 5 ods. 2 tohto nariadenia, lehota šestnástich mesiacov sa primerane upraví. V prípade úmyselne plánovaného deficitu, ktorý Rada uzná za nadmerný, sa použije urýchlený postup.

Článok 8

Každé rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ o zintenzívnení sankcií sa prijme najneskôr do dvoch mesiacov odo dňa predloženia údajov podľa nariadenia (ES) č. 479/2009. Každé rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 12 ZFEÚ o zrušení niektorých alebo všetkých jej rozhodnutí sa prijme čo najskôr a v každom prípade najneskôr do dvoch mesiacov odo dňa predloženia údajov podľa nariadenia (ES) č. 479/2009.“

| 8. | V článku 9 ods. 3 sa odkaz na článok 6 nahrádza odkazom na článok 6 ods. 2. |
| --- | --- |

8.

V článku 9 ods. 3 sa odkaz na článok 6 nahrádza odkazom na článok 6 ods. 2.

| 9. | Článok 10 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | úvodné slová odseku 1 sa nahrádzajú takto:
  „1.   Rada a Komisia pravidelne monitorujú vykonávanie prijatých opatrení:“; |
| --- | --- | --- |

9.

Článok 10 sa mení a dopĺňa takto:

a)

úvodné slová odseku 1 sa nahrádzajú takto:

„1.   Rada a Komisia pravidelne monitorujú vykonávanie prijatých opatrení:“;

| b) | v odseku 3 sa odkaz na nariadenie (ES) č. 3605/93 nahrádza odkazom na nariadenie (ES) č. 479/2009. |
| --- | --- |

b)

v odseku 3 sa odkaz na nariadenie (ES) č. 3605/93 nahrádza odkazom na nariadenie (ES) č. 479/2009.

| 10. | Vkladá sa tento článok:
  „Článok 10a
  1.   Komisia zabezpečí stály dialóg s orgánmi členských štátov v súlade s cieľmi uvedenými v tomto nariadení. Na tento účel Komisia najmä vykonáva misie na účely posúdenia aktuálnej hospodárskej situácie v danom členskom štáte a určenia akýchkoľvek rizík alebo ťažkosti spojených s plnením cieľov tohto nariadenia.
  2.   Zvýšený dohľad možno vykonávať v prípade členských štátov, na ktoré sa vzťahujú odporúčania a upozornenia vydané v nadväznosti na rozhodnutie prijaté podľa článku 126 ods. 8 ZFEÚ a rozhodnutia podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ na účely monitorovania na mieste. Dotknutý členský štát poskytne všetky informácie potrebné na prípravu a vedenie misie.
  3.   Komisia môže vyzvať zástupcov Európskej centrálnej banky, ak to považuje za vhodné, aby sa zúčastnili na misiách dohľadu v členskom štáte, ktorého menou je euro, alebo ktorý sa zúčastňuje na dohode zo 16. marca 2006 medzi Európskou centrálnou bankou a národnými centrálnymi bankami členských štátov nepatriacich do eurozóny o prevádzkových postupoch pre mechanizmus výmenných kurzov v tretej etape hospodárskej a menovej únie (12) (ďalej len ‚ERM II‘).
  4.   Komisia predloží Rade správu o výsledku misie uvedenej v odseku 2 a môže sa rozhodnúť zverejniť svoje zistenia.
  5.   Komisia pri organizovaní misií dohľadu uvedených v odseku 2 zasiela svoje predbežné zistenia dotknutým členským štátom na pripomienkovanie. |
| --- | --- |

10.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 10a

1.   Komisia zabezpečí stály dialóg s orgánmi členských štátov v súlade s cieľmi uvedenými v tomto nariadení. Na tento účel Komisia najmä vykonáva misie na účely posúdenia aktuálnej hospodárskej situácie v danom členskom štáte a určenia akýchkoľvek rizík alebo ťažkosti spojených s plnením cieľov tohto nariadenia.

2.   Zvýšený dohľad možno vykonávať v prípade členských štátov, na ktoré sa vzťahujú odporúčania a upozornenia vydané v nadväznosti na rozhodnutie prijaté podľa článku 126 ods. 8 ZFEÚ a rozhodnutia podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ na účely monitorovania na mieste. Dotknutý členský štát poskytne všetky informácie potrebné na prípravu a vedenie misie.

3.   Komisia môže vyzvať zástupcov Európskej centrálnej banky, ak to považuje za vhodné, aby sa zúčastnili na misiách dohľadu v členskom štáte, ktorého menou je euro, alebo ktorý sa zúčastňuje na dohode zo 16. marca 2006 medzi Európskou centrálnou bankou a národnými centrálnymi bankami členských štátov nepatriacich do eurozóny o prevádzkových postupoch pre mechanizmus výmenných kurzov v tretej etape hospodárskej a menovej únie (12) (ďalej len ‚ERM II‘).

4.   Komisia predloží Rade správu o výsledku misie uvedenej v odseku 2 a môže sa rozhodnúť zverejniť svoje zistenia.

5.   Komisia pri organizovaní misií dohľadu uvedených v odseku 2 zasiela svoje predbežné zistenia dotknutým členským štátom na pripomienkovanie.

| 11. | Články 11 a 12 sa nahrádzajú takto:
  „Článok 11
  Vždy, keď sa Rada rozhodne podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ uložiť sankcie zúčastnenému členskému štátu, vyžaduje sa spravidla pokuta. Rada sa môže rozhodnúť nahradiť takúto pokutu inými opatreniami uvedenými v článku 126 ods. 11 ZFEÚ.
  Článok 12
  1.   Suma pokuty obsahuje pevnú zložku rovnajúcu sa 0,2 % HDP a pohyblivú zložku. Pohyblivá zložka sa rovná jednej desatine absolútnej hodnoty rozdielu medzi saldom vyjadreným v percentách HDP za predchádzajúci rok a buď referenčnou hodnotou pre saldo verejnej správy, alebo v prípade, keď sa nedodržanie rozpočtovej disciplíny týka aj kritéria dlhu, saldom verejnej správy vyjadreným v percentách HDP, ktoré sa malo dosiahnuť v tom istom roku podľa upozornenia vydaného podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ.
  2.   Každý rok nasledujúci po roku uloženia pokuty, pokiaľ nie je rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu zrušené, Rada posúdi, či dotknutý zúčastnený členský štát prijal v reakcii na upozornenie Rady v súlade s článkom 126 ods. 9 ZFEÚ účinné opatrenia. V tomto ročnom posúdení Rada v súlade s článkom 126 ods. 11 ZFEÚ rozhodne o zintenzívnení sankcií, pokiaľ dotknutý členský štát nekoná v súlade s upozornením Rady. Ak Rada rozhodne o uložení ďalšej pokuty, táto pokuta sa vypočíta rovnakým spôsobom ako pohyblivá zložka pokuty uvedená v odseku 1.
  3.   Žiadna jednotlivá pokuta uvedená v odsekoch 1 a 2 nepresiahne 0,5 % HDP.“ |
| --- | --- |

11.

Články 11 a 12 sa nahrádzajú takto:

„Článok 11

Vždy, keď sa Rada rozhodne podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ uložiť sankcie zúčastnenému členskému štátu, vyžaduje sa spravidla pokuta. Rada sa môže rozhodnúť nahradiť takúto pokutu inými opatreniami uvedenými v článku 126 ods. 11 ZFEÚ.

Článok 12

1.   Suma pokuty obsahuje pevnú zložku rovnajúcu sa 0,2 % HDP a pohyblivú zložku. Pohyblivá zložka sa rovná jednej desatine absolútnej hodnoty rozdielu medzi saldom vyjadreným v percentách HDP za predchádzajúci rok a buď referenčnou hodnotou pre saldo verejnej správy, alebo v prípade, keď sa nedodržanie rozpočtovej disciplíny týka aj kritéria dlhu, saldom verejnej správy vyjadreným v percentách HDP, ktoré sa malo dosiahnuť v tom istom roku podľa upozornenia vydaného podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ.

2.   Každý rok nasledujúci po roku uloženia pokuty, pokiaľ nie je rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu zrušené, Rada posúdi, či dotknutý zúčastnený členský štát prijal v reakcii na upozornenie Rady v súlade s článkom 126 ods. 9 ZFEÚ účinné opatrenia. V tomto ročnom posúdení Rada v súlade s článkom 126 ods. 11 ZFEÚ rozhodne o zintenzívnení sankcií, pokiaľ dotknutý členský štát nekoná v súlade s upozornením Rady. Ak Rada rozhodne o uložení ďalšej pokuty, táto pokuta sa vypočíta rovnakým spôsobom ako pohyblivá zložka pokuty uvedená v odseku 1.

3.   Žiadna jednotlivá pokuta uvedená v odsekoch 1 a 2 nepresiahne 0,5 % HDP.“

| 12. | Článok 13 sa týmto zrušuje a odkaz na tento článok v článku 15 sa nahrádza odkazom na článok 12. |
| --- | --- |

12.

Článok 13 sa týmto zrušuje a odkaz na tento článok v článku 15 sa nahrádza odkazom na článok 12.

| 13. | Článok 16 sa nahrádza takto:
  „Článok 16
  Pokuty uvedené v článku 12 predstavujú iné príjmy uvedené v článku 311 ZFEÚ a pridelia sa európskemu nástroju finančnej stability. Keď zúčastnené členské štáty vytvoria iný stabilizačný mechanizmus na poskytovanie finančnej pomoci s cieľom zabezpečiť stabilitu eurozóny ako celku, sa sumy týchto pokút pridelia tomuto mechanizmu.“ |
| --- | --- |

13.

Článok 16 sa nahrádza takto:

„Článok 16

Pokuty uvedené v článku 12 predstavujú iné príjmy uvedené v článku 311 ZFEÚ a pridelia sa európskemu nástroju finančnej stability. Keď zúčastnené členské štáty vytvoria iný stabilizačný mechanizmus na poskytovanie finančnej pomoci s cieľom zabezpečiť stabilitu eurozóny ako celku, sa sumy týchto pokút pridelia tomuto mechanizmu.“

| 14. | Vkladá sa tento článok:
  „Článok 17a
  1.   Komisia do 14. decembra 2014 a potom každých päť rokov uverejní správu o uplatňovaní tohto nariadenia.
  V tejto správe sa okrem iného hodnotí:






  a) | účinnosť tohto nariadenia; |
| --- | --- | --- |

14.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 17a

1.   Komisia do 14. decembra 2014 a potom každých päť rokov uverejní správu o uplatňovaní tohto nariadenia.

V tejto správe sa okrem iného hodnotí:

a)

účinnosť tohto nariadenia;

| b) | pokrok pri zabezpečovaní užšej koordinácie hospodárskych politík a trvalého zbližovania hospodárskych výsledkov členských štátov v súlade so ZFEÚ. |
| --- | --- |

b)

pokrok pri zabezpečovaní užšej koordinácie hospodárskych politík a trvalého zbližovania hospodárskych výsledkov členských štátov v súlade so ZFEÚ.

2.   K správe uvedenej v odseku 1 sa prípadne pripojí návrh na zmenu a doplnenie tohto nariadenia.

3.   Správa sa postúpi Európskemu parlamentu a Rade.“

| 15. | Všetky odkazy na článok 104 zmluvy sa v celom nariadení (ES) č. 1467/97 nahrádzajú odkazmi na článok 126 ZFEÚ. |
| --- | --- |

15.

Všetky odkazy na článok 104 zmluvy sa v celom nariadení (ES) č. 1467/97 nahrádzajú odkazmi na článok 126 ZFEÚ.

| 16. | V bode 2 prílohy sa odkazy v stĺpci I na článok 4 ods. 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 3605/93 nahrádzajú odkazmi na článok 3 ods. 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 479/2009. |
| --- | --- |

16.

V bode 2 prílohy sa odkazy v stĺpci I na článok 4 ods. 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 3605/93 nahrádzajú odkazmi na článok 3 ods. 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 479/2009.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 8. novembra 2011

Za Radu

predseda

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

3

(4)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

4

(5)  Ú. v. ES C 236, 2.8.1997, s. 1.

5

(6)  Nariadenie Rady (ES) č.1055/2005 z 27. júna 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1).

6

(7)  Nariadenie Rady (ES) č. 1056/2005 z 27. júna 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5).

7

(8)  Pozri dokument 7423/5/05 na http://www.consilium.europa.eu/documents.aspx?lang=sk.

8

(9)  Pozri stranu 41 tohto úradného vestníka.

9

(10)  Nariadenie Rady (ES) č. 3605/93 z 22. novembra 1993 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7).

10

(11)  Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 73, 25.3.2006, s. 21.“

12

---

II Nelegislatívne akty

SMERNICE

| 23.11.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 306/41 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 306/41

---

SMERNICA RADY 2011/85/EÚ

z 8. novembra 2011

o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 14 tretí pododsek,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (2),

keďže:

| (1) | Je potrebné vychádzať zo skúseností získaných počas prvého desaťročia hospodárskej a menovej únie. Nedávny hospodársky vývoj priniesol nové výzvy na vykonávanie fiškálnej politiky v Únii, a najmä zvýraznil potrebu posilňovania vlastnej zodpovednosti členských štátov a jednotných požiadaviek, pokiaľ ide o pravidlá a postupy vytvárajúce rozpočtové rámce členských štátov. Najmä je nevyhnutné vymedziť, čo musia vnútroštátne orgány urobiť, aby sa dodržali ustanovenia Protokolu (č. 12) o postupe pri nadmernom deficite pripojeného k Zmluve o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) a Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a najmä jeho článok 3. |
| --- | --- |

(1)

Je potrebné vychádzať zo skúseností získaných počas prvého desaťročia hospodárskej a menovej únie. Nedávny hospodársky vývoj priniesol nové výzvy na vykonávanie fiškálnej politiky v Únii, a najmä zvýraznil potrebu posilňovania vlastnej zodpovednosti členských štátov a jednotných požiadaviek, pokiaľ ide o pravidlá a postupy vytvárajúce rozpočtové rámce členských štátov. Najmä je nevyhnutné vymedziť, čo musia vnútroštátne orgány urobiť, aby sa dodržali ustanovenia Protokolu (č. 12) o postupe pri nadmernom deficite pripojeného k Zmluve o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) a Zmluve o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a najmä jeho článok 3.

| (2) | Štátna správa členských štátov a subsektory štátnej správy vedú systémy účtovníctva verejných financií, ktoré obsahujú prvky, ako je účtovníctvo, vnútorná kontrola, finančné výkazníctvo a audit. Tieto systémy by sa mali odlišovať od štatistických údajov, ktoré sa týkajú výsledkov hospodárenia s verejnými financiami založených na štatistických metodikách, a od prognóz alebo opatrení v oblasti rozpočtovania, ktoré sa týkajú hospodárenia s verejnými financiami v budúcnosti. |
| --- | --- |

(2)

Štátna správa členských štátov a subsektory štátnej správy vedú systémy účtovníctva verejných financií, ktoré obsahujú prvky, ako je účtovníctvo, vnútorná kontrola, finančné výkazníctvo a audit. Tieto systémy by sa mali odlišovať od štatistických údajov, ktoré sa týkajú výsledkov hospodárenia s verejnými financiami založených na štatistických metodikách, a od prognóz alebo opatrení v oblasti rozpočtovania, ktoré sa týkajú hospodárenia s verejnými financiami v budúcnosti.

| (3) | Predpokladom zostavenia vysokokvalitnej štatistiky porovnateľnej vo všetkých členských štátoch sú úplné a spoľahlivé postupy účtovníctva verejných financií pre všetky subsektory verejnej správy. Vnútorná kontrola by mala zabezpečiť, aby sa v subsektoroch verejnej správy dodržiavali existujúce pravidlá. Nezávislé audity vykonávané verejnými inštitúciami, akou je Dvor audítorov alebo súkromné kontrolné orgány, by mal podporovať uplatňovanie najlepších medzinárodných postupov. |
| --- | --- |

(3)

Predpokladom zostavenia vysokokvalitnej štatistiky porovnateľnej vo všetkých členských štátoch sú úplné a spoľahlivé postupy účtovníctva verejných financií pre všetky subsektory verejnej správy. Vnútorná kontrola by mala zabezpečiť, aby sa v subsektoroch verejnej správy dodržiavali existujúce pravidlá. Nezávislé audity vykonávané verejnými inštitúciami, akou je Dvor audítorov alebo súkromné kontrolné orgány, by mal podporovať uplatňovanie najlepších medzinárodných postupov.

| (4) | Na správne fungovanie rámca Únie pre rozpočtový dohľad je nevyhnutná dostupnosť fiškálnych údajov. Pravidelná dostupnosť včasných a spoľahlivých fiškálnych údajov je nevyhnutná na riadne a dobre načasované monitorovanie, ktoré zasa umožňuje prijímať rýchle opatrenia v prípade neočakávaného rozpočtového vývoja. Zásadným prvkom pre zabezpečenie kvality fiškálnych údajov je transparentnosť, ktorá musí zahŕňať pravidelnú verejnú dostupnosť takýchto údajov. |
| --- | --- |

(4)

Na správne fungovanie rámca Únie pre rozpočtový dohľad je nevyhnutná dostupnosť fiškálnych údajov. Pravidelná dostupnosť včasných a spoľahlivých fiškálnych údajov je nevyhnutná na riadne a dobre načasované monitorovanie, ktoré zasa umožňuje prijímať rýchle opatrenia v prípade neočakávaného rozpočtového vývoja. Zásadným prvkom pre zabezpečenie kvality fiškálnych údajov je transparentnosť, ktorá musí zahŕňať pravidelnú verejnú dostupnosť takýchto údajov.

| (5) | Pokiaľ ide o štatistiku, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike (3) sa ustanovil právny rámec na zostavovanie európskej štatistiky so zreteľom na formulovanie, uplatňovanie, monitorovanie a posudzovanie politík Únie. V uvedenom nariadení sa tiež stanovili zásady, ktorými sa riadi rozvoj, tvorba a šírenie európskej štatistiky: odborná nezávislosť, nestrannosť, objektívnosť, spoľahlivosť, štatistická dôvernosť a efektívnosť vynaložených nákladov, pričom všetky tieto zásady sa presne vymedzujú. Nariadením Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva (4), sa posilnili právomoci Komisie, pokiaľ ide o overovanie štatistických údajov použitých pre postup pri nadmernom deficite. |
| --- | --- |

(5)

Pokiaľ ide o štatistiku, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike (3) sa ustanovil právny rámec na zostavovanie európskej štatistiky so zreteľom na formulovanie, uplatňovanie, monitorovanie a posudzovanie politík Únie. V uvedenom nariadení sa tiež stanovili zásady, ktorými sa riadi rozvoj, tvorba a šírenie európskej štatistiky: odborná nezávislosť, nestrannosť, objektívnosť, spoľahlivosť, štatistická dôvernosť a efektívnosť vynaložených nákladov, pričom všetky tieto zásady sa presne vymedzujú. Nariadením Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva (4), sa posilnili právomoci Komisie, pokiaľ ide o overovanie štatistických údajov použitých pre postup pri nadmernom deficite.

| (6) | Vymedzenie pojmov „štátny“, „deficit“ a „investície“ sa stanovuje v Protokole (č. 12) o postupe pri nadmernom deficite s odvolaním sa na Európsky systém integrovaných účtov (ďalej len „ESÚ“), nahradený Európskym systémom národných a regionálnych účtov v Spoločenstve prijatým nariadením Rady (ES) č. 2223/96 z 25. júna 1996 o Európskom systéme národných a regionálnych účtov v Spoločenstve (5) (ďalej len „ESÚ 95“). |
| --- | --- |

(6)

Vymedzenie pojmov „štátny“, „deficit“ a „investície“ sa stanovuje v Protokole (č. 12) o postupe pri nadmernom deficite s odvolaním sa na Európsky systém integrovaných účtov (ďalej len „ESÚ“), nahradený Európskym systémom národných a regionálnych účtov v Spoločenstve prijatým nariadením Rady (ES) č. 2223/96 z 25. júna 1996 o Európskom systéme národných a regionálnych účtov v Spoločenstve (5) (ďalej len „ESÚ 95“).

| (7) | Dostupnosť a kvalita údajov ESÚ 95 má rozhodujúci význam pre zabezpečenie riadneho fungovania rámca Únie pre fiškálny dohľad. ESÚ 95 vychádza z informácií poskytovaných na akruálnom základe. Tieto akruálne fiškálne štatistiky však vychádzajú zo skôr zostaveného súboru údajov o hotovostných tokoch alebo ich ekvivalente. Môžu byť dôležité pre posilňovanie včasného monitorovania rozpočtu s tým cieľom, aby sa vyhlo neskorému zisteniu významných rozpočtových chýb. Vďaka dostupnosti časových radov údajov o hotovostných tokoch v súvislosti s vývojom rozpočtu môže byť odhalené opakovanie javov, ktoré si vyžadujú podrobnejší dohľad. Fiškálne údaje založené na hotovostných tokoch (alebo ekvivalentné údaje z účtovníctva verejných financií, ak údaje založené na hotovostných tokoch nie sú k dispozícii), ktoré sa majú uverejniť, by mali obsahovať minimálne celkové saldo, celkové príjmy a celkové výdavky. V odôvodnených prípadoch, napríklad pri veľkom počte miestnych orgánov, by sa včasné uverejnenie údajov mohlo zabezpečiť vhodnými technikami odhadu založenými na vzorke orgánov, pričom následne sa uskutoční revízia s použitím úplných údajov. |
| --- | --- |

(7)

Dostupnosť a kvalita údajov ESÚ 95 má rozhodujúci význam pre zabezpečenie riadneho fungovania rámca Únie pre fiškálny dohľad. ESÚ 95 vychádza z informácií poskytovaných na akruálnom základe. Tieto akruálne fiškálne štatistiky však vychádzajú zo skôr zostaveného súboru údajov o hotovostných tokoch alebo ich ekvivalente. Môžu byť dôležité pre posilňovanie včasného monitorovania rozpočtu s tým cieľom, aby sa vyhlo neskorému zisteniu významných rozpočtových chýb. Vďaka dostupnosti časových radov údajov o hotovostných tokoch v súvislosti s vývojom rozpočtu môže byť odhalené opakovanie javov, ktoré si vyžadujú podrobnejší dohľad. Fiškálne údaje založené na hotovostných tokoch (alebo ekvivalentné údaje z účtovníctva verejných financií, ak údaje založené na hotovostných tokoch nie sú k dispozícii), ktoré sa majú uverejniť, by mali obsahovať minimálne celkové saldo, celkové príjmy a celkové výdavky. V odôvodnených prípadoch, napríklad pri veľkom počte miestnych orgánov, by sa včasné uverejnenie údajov mohlo zabezpečiť vhodnými technikami odhadu založenými na vzorke orgánov, pričom následne sa uskutoční revízia s použitím úplných údajov.

| (8) | Predpojaté a nerealistické makroekonomické a rozpočtové prognózy môžu podstatne brzdiť efektívnosť fiškálneho plánovania a tak oslabiť záväzok dodržiavať rozpočtovú disciplínu, pričom transparentnosť metodík prognózovania a diskusia o nich môžu významne zvýšiť kvalitu makroekonomických a rozpočtových prognóz pre fiškálne plánovanie. |
| --- | --- |

(8)

Predpojaté a nerealistické makroekonomické a rozpočtové prognózy môžu podstatne brzdiť efektívnosť fiškálneho plánovania a tak oslabiť záväzok dodržiavať rozpočtovú disciplínu, pričom transparentnosť metodík prognózovania a diskusia o nich môžu významne zvýšiť kvalitu makroekonomických a rozpočtových prognóz pre fiškálne plánovanie.

| (9) | Rozhodujúcim prvkom na zabezpečenie používania realistických prognóz v rámci vykonávania rozpočtovej politiky je transparentnosť, ktorá by sa mala spájať nielen s verejne dostupnými oficiálnymi makroekonomickými a rozpočtovými prognózami pripravenými pre fiškálne plánovanie, ale aj s metodikami, predpokladmi a príslušnými parametrami, ktoré sú základom takýchto prognóz. |
| --- | --- |

(9)

Rozhodujúcim prvkom na zabezpečenie používania realistických prognóz v rámci vykonávania rozpočtovej politiky je transparentnosť, ktorá by sa mala spájať nielen s verejne dostupnými oficiálnymi makroekonomickými a rozpočtovými prognózami pripravenými pre fiškálne plánovanie, ale aj s metodikami, predpokladmi a príslušnými parametrami, ktoré sú základom takýchto prognóz.

| (10) | Analýza citlivosti a príslušné rozpočtové projekcie, ktoré dopĺňajú najpravdepodobnejší makrofiškálny scenár, umožňujú analyzovať spôsob, akým by sa hlavné fiškálne premenné vyvíjali v rámci rôznych predpokladov rastu a úrokových mier, a tak podstatne znižujú riziko ohrozenia rozpočtovej disciplíny na základe prognostických chýb. |
| --- | --- |

(10)

Analýza citlivosti a príslušné rozpočtové projekcie, ktoré dopĺňajú najpravdepodobnejší makrofiškálny scenár, umožňujú analyzovať spôsob, akým by sa hlavné fiškálne premenné vyvíjali v rámci rôznych predpokladov rastu a úrokových mier, a tak podstatne znižujú riziko ohrozenia rozpočtovej disciplíny na základe prognostických chýb.

| (11) | Prognózy Komisie a jej informácie o modeloch, z ktorých vychádzajú, môžu poskytnúť členským štátom užitočnú referenčnú hodnotu pre ich najpravdepodobnejší makrofiškálny scenár, pričom zlepšujú platnosť prognóz používaných na rozpočtové plánovanie. Avšak miera, v akej možno očakávať, že členské štáty porovnajú prognózy používané na rozpočtové plánovanie s prognózami Komisie, sa líši podľa toho, kedy boli prognózy pripravené, a podľa porovnateľnosti metodík prognózovania a predpokladov. Prognózy iných nezávislých subjektov môžu tiež poskytnúť užitočné referenčné hodnoty. |
| --- | --- |

(11)

Prognózy Komisie a jej informácie o modeloch, z ktorých vychádzajú, môžu poskytnúť členským štátom užitočnú referenčnú hodnotu pre ich najpravdepodobnejší makrofiškálny scenár, pričom zlepšujú platnosť prognóz používaných na rozpočtové plánovanie. Avšak miera, v akej možno očakávať, že členské štáty porovnajú prognózy používané na rozpočtové plánovanie s prognózami Komisie, sa líši podľa toho, kedy boli prognózy pripravené, a podľa porovnateľnosti metodík prognózovania a predpokladov. Prognózy iných nezávislých subjektov môžu tiež poskytnúť užitočné referenčné hodnoty.

| (12) | Významné rozdiely medzi zvoleným makrofiškálnym scenárom a prognózou Komisie by sa mali opísať a objasniť najmä v prípade, keď sa úroveň alebo rast premenných vo vonkajších predpokladoch významne líši od hodnôt uvádzaných v prognózach Komisie. |
| --- | --- |

(12)

Významné rozdiely medzi zvoleným makrofiškálnym scenárom a prognózou Komisie by sa mali opísať a objasniť najmä v prípade, keď sa úroveň alebo rast premenných vo vonkajších predpokladoch významne líši od hodnôt uvádzaných v prognózach Komisie.

| (13) | Vzhľadom na vzájomnú závislosť medzi rozpočtami členských štátov a rozpočtom Únie by Komisia s cieľom pomôcť členským štátom pri príprave ich rozpočtových prognóz mala poskytnúť rozpočtové prognózy pre výdavky Únie vychádzajúce z úrovne výdavkov plánovaných vo viacročnom finančnom rámci. |
| --- | --- |

(13)

Vzhľadom na vzájomnú závislosť medzi rozpočtami členských štátov a rozpočtom Únie by Komisia s cieľom pomôcť členským štátom pri príprave ich rozpočtových prognóz mala poskytnúť rozpočtové prognózy pre výdavky Únie vychádzajúce z úrovne výdavkov plánovaných vo viacročnom finančnom rámci.

| (14) | S cieľom uľahčiť vytváranie prognóz využívaných na rozpočtové plánovanie a objasniť rozdiely medzi prognózami členských štátov a prognózami Komisie by každý členský štát mal mať možnosť každoročne prediskutovať s Komisiou predpoklady, z ktorých vychádza príprava makroekonomických a rozpočtových prognóz. |
| --- | --- |

(14)

S cieľom uľahčiť vytváranie prognóz využívaných na rozpočtové plánovanie a objasniť rozdiely medzi prognózami členských štátov a prognózami Komisie by každý členský štát mal mať možnosť každoročne prediskutovať s Komisiou predpoklady, z ktorých vychádza príprava makroekonomických a rozpočtových prognóz.

| (15) | Kvalita oficiálnych makroekonomických a rozpočtových prognóz sa významným spôsobom zvyšuje pravidelným, nezaujatým a komplexným hodnotením založeným na objektívnych kritériách. Dôkladné hodnotenie zahŕňa preskúmanie hospodárskych predpokladov, porovnanie s prognózami, ktoré vypracovali iné inštitúcie, a hodnotenie úspešnosti minulej prognózy. |
| --- | --- |

(15)

Kvalita oficiálnych makroekonomických a rozpočtových prognóz sa významným spôsobom zvyšuje pravidelným, nezaujatým a komplexným hodnotením založeným na objektívnych kritériách. Dôkladné hodnotenie zahŕňa preskúmanie hospodárskych predpokladov, porovnanie s prognózami, ktoré vypracovali iné inštitúcie, a hodnotenie úspešnosti minulej prognózy.

| (16) | Vzhľadom na doloženú efektívnosť rozpočtových rámcov členských štátov, ktoré sa zakladajú na dodržiavaní pravidiel, je pri posilňovaní vlastnej zodpovednosti členských štátov za fiškálne pravidlá presadzovania rozpočtovej disciplíny Únie nevyhnutné, aby pevné numerické fiškálne pravidlá špecifické pre jednotlivé štáty, ktoré sú v súlade s rozpočtovými cieľmi na úrovni Únie, boli základným prvkom rámca Únie pre posilnený rozpočtový dohľad. Pevné numerické fiškálne pravidlá by mali obsahovať presne konkretizované vymedzenia cieľov a mechanizmy na účinné a včasné monitorovanie. Tieto pravidlá by sa mali zakladať na spoľahlivej a nezávislej analýze, ktorú vykonajú nezávislé orgány alebo orgány s funkčnou nezávislosťou od fiškálnych orgánov členských štátov. Okrem toho skúsenosti v danej oblasti politiky ukázali, že ak numerické fiškálne pravidlá majú fungovať účinne, je nevyhnutné, aby sa nedodržanie pravidiel spájalo s následkami, pričom vzniknuté náklady môžu byť jednoducho v podobe poškodenia dobrej povesti. |
| --- | --- |

(16)

Vzhľadom na doloženú efektívnosť rozpočtových rámcov členských štátov, ktoré sa zakladajú na dodržiavaní pravidiel, je pri posilňovaní vlastnej zodpovednosti členských štátov za fiškálne pravidlá presadzovania rozpočtovej disciplíny Únie nevyhnutné, aby pevné numerické fiškálne pravidlá špecifické pre jednotlivé štáty, ktoré sú v súlade s rozpočtovými cieľmi na úrovni Únie, boli základným prvkom rámca Únie pre posilnený rozpočtový dohľad. Pevné numerické fiškálne pravidlá by mali obsahovať presne konkretizované vymedzenia cieľov a mechanizmy na účinné a včasné monitorovanie. Tieto pravidlá by sa mali zakladať na spoľahlivej a nezávislej analýze, ktorú vykonajú nezávislé orgány alebo orgány s funkčnou nezávislosťou od fiškálnych orgánov členských štátov. Okrem toho skúsenosti v danej oblasti politiky ukázali, že ak numerické fiškálne pravidlá majú fungovať účinne, je nevyhnutné, aby sa nedodržanie pravidiel spájalo s následkami, pričom vzniknuté náklady môžu byť jednoducho v podobe poškodenia dobrej povesti.

| (17) | Na základe Protokolu (č. 15) o niektorých ustanoveniach týkajúcich sa Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska pripojeného k Zmluve o EÚ a ZFEÚ nie sú referenčné hodnoty uvedené v Protokole (č. 12) o postupe pri nadmernom deficite pripojenom k uvedeným zmluvám pre Spojené kráľovstvo priamo záväzné. Povinnosť zaviesť numerické fiškálne pravidlá, ktoré účinne podporujú dodržiavanie konkrétnych referenčných hodnôt pre nadmerný deficit, a súvisiaca povinnosť, aby viacročné ciele v strednodobých rozpočtových rámcoch boli v súlade s takými pravidlami, by sa preto nemali vzťahovať na Spojené kráľovstvo. |
| --- | --- |

(17)

Na základe Protokolu (č. 15) o niektorých ustanoveniach týkajúcich sa Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska pripojeného k Zmluve o EÚ a ZFEÚ nie sú referenčné hodnoty uvedené v Protokole (č. 12) o postupe pri nadmernom deficite pripojenom k uvedeným zmluvám pre Spojené kráľovstvo priamo záväzné. Povinnosť zaviesť numerické fiškálne pravidlá, ktoré účinne podporujú dodržiavanie konkrétnych referenčných hodnôt pre nadmerný deficit, a súvisiaca povinnosť, aby viacročné ciele v strednodobých rozpočtových rámcoch boli v súlade s takými pravidlami, by sa preto nemali vzťahovať na Spojené kráľovstvo.

| (18) | Členské štáty by sa mali vyhnúť procyklickým fiškálnym politikám a v priaznivých obdobiach by sa malo vyvíjať väčšie úsilie o fiškálnu konsolidáciu. Dosiahnutiu týchto cieľov sú nápomocné presne konkretizované numerické fiškálne pravidlá, ktoré by sa mali premietnuť do právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa ročného rozpočtu. |
| --- | --- |

(18)

Členské štáty by sa mali vyhnúť procyklickým fiškálnym politikám a v priaznivých obdobiach by sa malo vyvíjať väčšie úsilie o fiškálnu konsolidáciu. Dosiahnutiu týchto cieľov sú nápomocné presne konkretizované numerické fiškálne pravidlá, ktoré by sa mali premietnuť do právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa ročného rozpočtu.

| (19) | Vnútroštátne fiškálne plánovanie môže byť zlučiteľné s preventívnou aj nápravnou časťou Paktu stability a rastu, len ak sa v jeho rámci prijme viacročný výhľad a bude sa zameriavať najmä na dosiahnutie strednodobých rozpočtových cieľov. Strednodobé rozpočtové rámce prísne prispievajú k zlučiteľnosti rozpočtových rámcov členských štátov s právnymi predpismi Únie. V zmysle nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (6) a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (7) by sa preventívna a nápravná časť Paktu stability a rastu nemala brať do úvahy izolovane. |
| --- | --- |

(19)

Vnútroštátne fiškálne plánovanie môže byť zlučiteľné s preventívnou aj nápravnou časťou Paktu stability a rastu, len ak sa v jeho rámci prijme viacročný výhľad a bude sa zameriavať najmä na dosiahnutie strednodobých rozpočtových cieľov. Strednodobé rozpočtové rámce prísne prispievajú k zlučiteľnosti rozpočtových rámcov členských štátov s právnymi predpismi Únie. V zmysle nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (6) a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (7) by sa preventívna a nápravná časť Paktu stability a rastu nemala brať do úvahy izolovane.

| (20) | Aj keď je schválenie právnych predpisov týkajúcich sa ročného rozpočtu hlavným krokom rozpočtového postupu, v rámci ktorého sa v členských štátoch prijímajú dôležité rozpočtové rozhodnutia, väčšina fiškálnych opatrení má na rozpočet vplyv, ktorý podstatne presahuje ročný rozpočtový cyklus. Preto je výhľad vzťahujúci sa len na jednoročné obdobie nedostatočným základom pre zdravé rozpočtové politiky. Na zahrnutie viacročného rozpočtového výhľadu rámca Únie pre rozpočtový dohľad je potrebné, aby sa plánovanie právnych predpisov týkajúcich sa ročného rozpočtu zakladalo na viacročnom fiškálnom plánovaní vyplývajúcom zo strednodobého rozpočtového rámca. |
| --- | --- |

(20)

Aj keď je schválenie právnych predpisov týkajúcich sa ročného rozpočtu hlavným krokom rozpočtového postupu, v rámci ktorého sa v členských štátoch prijímajú dôležité rozpočtové rozhodnutia, väčšina fiškálnych opatrení má na rozpočet vplyv, ktorý podstatne presahuje ročný rozpočtový cyklus. Preto je výhľad vzťahujúci sa len na jednoročné obdobie nedostatočným základom pre zdravé rozpočtové politiky. Na zahrnutie viacročného rozpočtového výhľadu rámca Únie pre rozpočtový dohľad je potrebné, aby sa plánovanie právnych predpisov týkajúcich sa ročného rozpočtu zakladalo na viacročnom fiškálnom plánovaní vyplývajúcom zo strednodobého rozpočtového rámca.

| (21) | Uvedený strednodobý rozpočtový rámec by mal okrem iného obsahovať projekcie pre každú významnejšiu výdavkovú a príjmovú položku v danom rozpočtovom roku a neskôr pri nezmenených politikách. Každý členský štát by mal byť schopný primerane vymedziť nezmenené politiky a toto vymedzenie by sa malo zverejniť spolu so súvisiacimi predpokladmi, metodikami a inými príslušnými parametrami. |
| --- | --- |

(21)

Uvedený strednodobý rozpočtový rámec by mal okrem iného obsahovať projekcie pre každú významnejšiu výdavkovú a príjmovú položku v danom rozpočtovom roku a neskôr pri nezmenených politikách. Každý členský štát by mal byť schopný primerane vymedziť nezmenené politiky a toto vymedzenie by sa malo zverejniť spolu so súvisiacimi predpokladmi, metodikami a inými príslušnými parametrami.

| (22) | Táto smernica by nemala brániť novozvolenej vláde členského štátu, aby aktualizovala strednodobý rozpočtový rámec s cieľom zohľadniť jej nové politické priority. V tomto prípade by táto nová vláda mala upozorniť na rozdiely oproti predchádzajúcemu strednodobému rozpočtovému rámcu. |
| --- | --- |

(22)

Táto smernica by nemala brániť novozvolenej vláde členského štátu, aby aktualizovala strednodobý rozpočtový rámec s cieľom zohľadniť jej nové politické priority. V tomto prípade by táto nová vláda mala upozorniť na rozdiely oproti predchádzajúcemu strednodobému rozpočtovému rámcu.

| (23) | Ustanovenia rámca rozpočtového dohľadu stanovené v ZFEÚ, a najmä Paktom stability a rastu sa uplatňujú na verejnú správu ako celok, ktorý obsahuje subsektory: ústredná štátna správa, regionálna štátna správa, miestna štátna správa a fondy sociálneho zabezpečenia, ako sa vymedzujú v nariadení (ES) č. 2223/96. |
| --- | --- |

(23)

Ustanovenia rámca rozpočtového dohľadu stanovené v ZFEÚ, a najmä Paktom stability a rastu sa uplatňujú na verejnú správu ako celok, ktorý obsahuje subsektory: ústredná štátna správa, regionálna štátna správa, miestna štátna správa a fondy sociálneho zabezpečenia, ako sa vymedzujú v nariadení (ES) č. 2223/96.

| (24) | Mnohé členské štáty uskutočnili rozsiahlu fiškálnu decentralizáciu, v rámci ktorej sa rozpočtové právomoci preniesli na nižšiu úroveň štátnej správy. Úloha tejto nižšej úrovne štátnej správy pri zabezpečovaní dodržiavania Paktu stability a rastu sa tým významne zvýšila a osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu toho, aby všetky subsektory verejnej správy boli riadne zahrnuté v rozsahu povinností a postupov stanovených v domácich rozpočtových rámcoch, najmä – nie však výhradne – v uvedených členských štátoch. |
| --- | --- |

(24)

Mnohé členské štáty uskutočnili rozsiahlu fiškálnu decentralizáciu, v rámci ktorej sa rozpočtové právomoci preniesli na nižšiu úroveň štátnej správy. Úloha tejto nižšej úrovne štátnej správy pri zabezpečovaní dodržiavania Paktu stability a rastu sa tým významne zvýšila a osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu toho, aby všetky subsektory verejnej správy boli riadne zahrnuté v rozsahu povinností a postupov stanovených v domácich rozpočtových rámcoch, najmä – nie však výhradne – v uvedených členských štátoch.

| (25) | Na dosiahnutie účinnosti pri presadzovaní rozpočtovej disciplíny a udržateľnosti verejných financií by rozpočtové rámce mali úplne zahŕňať verejné financie. Preto by sa osobitná pozornosť mala venovať operáciám tých subjektov verejnej správy a fondov, ktoré nie sú súčasťou riadnych rozpočtov na subsektorovej úrovni a ktoré majú okamžitý alebo strednodobý vplyv na rozpočtové pozície členských štátov. Ich kombinovaný vplyv na saldo verejnej správy a dlhy by sa mal uviesť v rámci ročných rozpočtových postupov a strednodobých rozpočtových plánov. |
| --- | --- |

(25)

Na dosiahnutie účinnosti pri presadzovaní rozpočtovej disciplíny a udržateľnosti verejných financií by rozpočtové rámce mali úplne zahŕňať verejné financie. Preto by sa osobitná pozornosť mala venovať operáciám tých subjektov verejnej správy a fondov, ktoré nie sú súčasťou riadnych rozpočtov na subsektorovej úrovni a ktoré majú okamžitý alebo strednodobý vplyv na rozpočtové pozície členských štátov. Ich kombinovaný vplyv na saldo verejnej správy a dlhy by sa mal uviesť v rámci ročných rozpočtových postupov a strednodobých rozpočtových plánov.

| (26) | Podobne by sa náležitá pozornosť mala venovať aj existencii podmienených záväzkov. Konkrétnejšie, podmienené záväzky zahŕňajú prípadné záväzky vznikajúce v závislosti od toho, či v budúcnosti nastanú určité neisté udalosti, alebo súčasné záväzky, pri ktorých platby nie sú pravdepodobné alebo ich výšku predpokladanej platby nemožno spoľahlivo určiť. Patria sem napríklad príslušné informácie týkajúce sa štátnych záruk, problémových úverov a záväzkov vyplývajúcich z činnosti verejnoprávnych korporácií, podľa potreby aj vrátane pravdepodobnosti a možnej lehoty splatnosti výdavkov vyplývajúcich z podmienených záväzkov. Náležite by sa mala zohľadniť trhová citlivosť. |
| --- | --- |

(26)

Podobne by sa náležitá pozornosť mala venovať aj existencii podmienených záväzkov. Konkrétnejšie, podmienené záväzky zahŕňajú prípadné záväzky vznikajúce v závislosti od toho, či v budúcnosti nastanú určité neisté udalosti, alebo súčasné záväzky, pri ktorých platby nie sú pravdepodobné alebo ich výšku predpokladanej platby nemožno spoľahlivo určiť. Patria sem napríklad príslušné informácie týkajúce sa štátnych záruk, problémových úverov a záväzkov vyplývajúcich z činnosti verejnoprávnych korporácií, podľa potreby aj vrátane pravdepodobnosti a možnej lehoty splatnosti výdavkov vyplývajúcich z podmienených záväzkov. Náležite by sa mala zohľadniť trhová citlivosť.

| (27) | Komisia by mala pravidelne monitorovať vykonávanie tejto smernice. Mali by sa stanoviť a vymieňať najlepšie postupy týkajúce sa ustanovení tejto smernice zaoberajúce sa rôznymi aspektmi vnútroštátnych rozpočtových rámcov. |
| --- | --- |

(27)

Komisia by mala pravidelne monitorovať vykonávanie tejto smernice. Mali by sa stanoviť a vymieňať najlepšie postupy týkajúce sa ustanovení tejto smernice zaoberajúce sa rôznymi aspektmi vnútroštátnych rozpočtových rámcov.

| (28) | Keďže cieľ tejto smernice, a to jednotné dodržiavanie rozpočtovej disciplíny, ako sa požaduje podľa ZFEÚ, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(28)

Keďže cieľ tejto smernice, a to jednotné dodržiavanie rozpočtovej disciplíny, ako sa požaduje podľa ZFEÚ, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (29) | V súlade s bodom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva (8) sa členské štáty vyzývajú, aby vo vlastnom záujme a v záujme Únie vypracovali a zverejnili tabuľky, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a transpozičnými opatreniami, |
| --- | --- |

(29)

V súlade s bodom 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva (8) sa členské štáty vyzývajú, aby vo vlastnom záujme a v záujme Únie vypracovali a zverejnili tabuľky, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a transpozičnými opatreniami,

PRIJALA TÚTO SMERNICU:

KAPITOLA I

PREDMET A VYMEDZENIE POJMOV

Článok 1

Touto smernicou sa ustanovujú podrobné pravidlá pre vlastnosti rozpočtových rámcov členských štátov. Tieto pravidlá sú nevyhnutné na zabezpečenie dodržiavania povinností členských štátov podľa ZFEÚ s cieľom vyhnúť sa nadmernému deficitu verejnej správy.

Článok 2

Na účely tejto smernice sa uplatňujú vymedzenia pojmov „štátny“, „deficit“ a „investície“ ustanovené v článku 2 Protokolu (č. 12) o postupe pri nadmernom deficite pripojeného k Zmluve o EÚ a ZFEÚ. Uplatňuje sa tiež vymedzenie subsektorov verejnej správy, ako sa uvádza v bode 2.70 prílohy A k nariadeniu (ES) č. 2223/96.

Okrem toho sa uplatňuje toto vymedzenie pojmu:

„rozpočtový rámec“ je súbor opatrení, postupov, pravidiel a inštitúcií, ktoré sú základom vykonávania rozpočtových politík verejnej správy, najmä:

| a) | systémy rozpočtového účtovníctva a štatistického vykazovania; |
| --- | --- |

a)

systémy rozpočtového účtovníctva a štatistického vykazovania;

| b) | pravidlá a postupy, ktorými sa riadi vypracovanie prognóz pre rozpočtové plánovanie; |
| --- | --- |

b)

pravidlá a postupy, ktorými sa riadi vypracovanie prognóz pre rozpočtové plánovanie;

| c) | numerické fiškálne pravidlá špecifické pre jednotlivé štáty, ktoré prispievajú k zosúladeniu vykonávania fiškálnej politiky členských štátov s ich príslušnými povinnosťami vyplývajúcimi zo ZFEÚ, vyjadrené v súhrnnom ukazovateli vývoja rozpočtového hospodárenia, ako je deficit verejnej správy, pôžičky, dlh, alebo ich hlavná zložka; |
| --- | --- |

c)

numerické fiškálne pravidlá špecifické pre jednotlivé štáty, ktoré prispievajú k zosúladeniu vykonávania fiškálnej politiky členských štátov s ich príslušnými povinnosťami vyplývajúcimi zo ZFEÚ, vyjadrené v súhrnnom ukazovateli vývoja rozpočtového hospodárenia, ako je deficit verejnej správy, pôžičky, dlh, alebo ich hlavná zložka;

| d) | rozpočtové postupy obsahujúce procedurálne pravidlá, o ktoré sa opiera rozpočtový postup vo všetkých fázach; |
| --- | --- |

d)

rozpočtové postupy obsahujúce procedurálne pravidlá, o ktoré sa opiera rozpočtový postup vo všetkých fázach;

| e) | strednodobé rozpočtové rámce ako osobitný súbor vnútroštátnych rozpočtových postupov, ktoré rozširujú horizont pre tvorbu fiškálnej politiky až za ročný rozpočtový kalendár vrátane stanovenia priorít politiky a strednodobých rozpočtových cieľov; |
| --- | --- |

e)

strednodobé rozpočtové rámce ako osobitný súbor vnútroštátnych rozpočtových postupov, ktoré rozširujú horizont pre tvorbu fiškálnej politiky až za ročný rozpočtový kalendár vrátane stanovenia priorít politiky a strednodobých rozpočtových cieľov;

| f) | opatrenia nezávislého monitorovania a analýzy s cieľom zvýšiť transparentnosť prvkov rozpočtového postupu; |
| --- | --- |

f)

opatrenia nezávislého monitorovania a analýzy s cieľom zvýšiť transparentnosť prvkov rozpočtového postupu;

| g) | mechanizmy a pravidlá upravujúce fiškálne vzťahy medzi verejnými orgánmi v rámci subsektorov verejnej správy. |
| --- | --- |

g)

mechanizmy a pravidlá upravujúce fiškálne vzťahy medzi verejnými orgánmi v rámci subsektorov verejnej správy.

KAPITOLA II

ÚČTOVNÍCTVO A ŠTATISTIKA

Článok 3

1.   Pokiaľ ide o vnútroštátne systémy účtovníctva verejných financií, členské štáty zavedú systémy účtovníctva verejných financií, ktoré budú úplne a dôsledne zahŕňať všetky subsektory verejnej správy a ktoré budú obsahovať informácie nevyhnutné na tvorbu akruálnych údajov s cieľom pripraviť údaje založené na štandarde ESÚ 95. Tieto systémy účtovníctva verejných financií podliehajú vnútornej kontrole a nezávislému auditu.

2.   Členské štáty zabezpečia, že fiškálne údaje za všetky subsektory verejnej správy sú včas a pravidelne verejne dostupné, ako sa uvádza v nariadení (ES) č. 2223/96. Členské štáty uverejnia najmä:

| a) | fiškálne údaje založené na hotovostných tokoch (alebo ekvivalentný číselný údaj z účtovníctva verejných financií, ak údaje založené na hotovostných tokoch nie sú k dispozícii), v takýchto intervaloch:






  — | mesačne pre subsektory, ako je ústredná štátna správa, regionálna štátna správa a fondy sociálneho zabezpečenia, do konca nasledujúceho mesiaca a |
| --- | --- | --- |

a)

fiškálne údaje založené na hotovostných tokoch (alebo ekvivalentný číselný údaj z účtovníctva verejných financií, ak údaje založené na hotovostných tokoch nie sú k dispozícii), v takýchto intervaloch:

—

mesačne pre subsektory, ako je ústredná štátna správa, regionálna štátna správa a fondy sociálneho zabezpečenia, do konca nasledujúceho mesiaca a

| — | štvrťročne pre subsektor, akým sú miestne orgány, do konca nasledujúceho štvrťroka; |
| --- | --- |

—

štvrťročne pre subsektor, akým sú miestne orgány, do konca nasledujúceho štvrťroka;

| b) | podrobnú tabuľku zhody uvádzajúcu metodiku prechodu medzi údajmi založenými na hotovostných tokoch (alebo ekvivalentnými číselnými údajmi z účtovníctva verejných financií, ak údaje založené na hotovostných tokoch nie sú k dispozícii) a údajmi založenými na štandarde ESÚ 95. |
| --- | --- |

b)

podrobnú tabuľku zhody uvádzajúcu metodiku prechodu medzi údajmi založenými na hotovostných tokoch (alebo ekvivalentnými číselnými údajmi z účtovníctva verejných financií, ak údaje založené na hotovostných tokoch nie sú k dispozícii) a údajmi založenými na štandarde ESÚ 95.

KAPITOLA III

PROGNÓZY

Článok 4

1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa fiškálne plánovanie zakladalo na realistických makroekonomických a rozpočtových prognózach používajúcich najaktuálnejšie informácie. Rozpočtové plánovanie je založené na najpravdepodobnejšom makrofiškálnom scenári alebo obozretnejšom scenári. Makroekonomické a rozpočtové prognózy sa porovnávajú s najaktuálnejšími prognózami Komisie a v prípade potreby s prognózami ďalších nezávislých orgánov. Významné rozdiely medzi zvoleným makrofiškálnym scenárom a prognózou Komisie sa opíšu s odôvodnením najmä v prípade, keď sa úroveň alebo rast premenných vo vonkajších predpokladoch významne líši od hodnôt uvádzaných v prognózach Komisie.

2.   Komisia zverejní metodiky, predpoklady a príslušné parametre, o ktoré sa opierajú jej makroekonomické a rozpočtové prognózy.

3.   S cieľom pomôcť členským štátom pri príprave rozpočtových prognóz poskytne Komisia rozpočtové prognózy pre výdavky Únie vychádzajúce z úrovne výdavkov plánovaných vo viacročnom finančnom rámci.

4.   V rámci analýzy citlivosti sa makroekonomická a rozpočtová prognóza zamerajú na preskúmanie vývoja hlavných fiškálnych premenných pri rôznych predpokladoch rastu a úrokových mier. Rozsah alternatívnych predpokladov použitých v makroekonomických a rozpočtových prognózach sa riadi úspešnosťou minulej prognózy a je zameraný na zohľadnenie príslušných rizikových scenárov.

5.   Členské štáty bližšie určia, ktorá inštitúcia je zodpovedná za prípravu makroekonomických a rozpočtových prognóz, a zverejnia oficiálne makroekonomické a rozpočtové prognózy vypracované pre fiškálne plánovanie vrátane použitých metodík, predpokladov a príslušných parametrov, o ktoré sa tieto prognózy opierajú. Minimálne každý rok členské štáty a Komisia vedú technický dialóg o predpokladoch, ktoré sú oporou pri vypracúvaní makroekonomických a rozpočtových prognóz.

6.   Makroekonomické a rozpočtové prognózy pre fiškálne plánovanie podliehajú pravidelnému, nezaujatému a komplexnému hodnoteniu založenému na objektívnych kritériách vrátane hodnotenia ex post. Výsledky tohto hodnotenia sa zverejňujú a primerane zohľadňujú v budúcich makroekonomických a rozpočtových prognózach. V prípade, že sa pri hodnotení odhalí významná odchýlka ovplyvňujúca makroekonomické prognózy minimálne za štyri po sebe nasledujúce roky, dotknutý členský štát prijme potrebné opatrenia a zverejní ich.

7.   Komisia (Eurostat) uverejní štvrťročné úrovne dlhu a schodku členských štátov raz za tri mesiace.

KAPITOLA IV

NUMERICKÉ FIŠKÁLNE PRAVIDLÁ

Článok 5

Každý členský štát zavedie numerické fiškálne pravidlá špecifické pre jednotlivé štáty, ktoré počas viacročného horizontu účinne podporujú dodržiavanie jeho povinností vyplývajúcich zo ZFEÚ v oblasti rozpočtovej politiky pre verejnú správu ako celok. Týmito pravidlami sa presadzuje najmä:

| a) | súlad s referenčnými hodnotami týkajúcimi sa deficitu a dlhu stanovenými v súlade so ZFEÚ; |
| --- | --- |

a)

súlad s referenčnými hodnotami týkajúcimi sa deficitu a dlhu stanovenými v súlade so ZFEÚ;

| b) | prijatie viacročného fiškálneho plánovacieho horizontu vrátane dodržiavania strednodobého rozpočtového cieľa členského štátu. |
| --- | --- |

b)

prijatie viacročného fiškálneho plánovacieho horizontu vrátane dodržiavania strednodobého rozpočtového cieľa členského štátu.

Článok 6

1.   Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia ZFEÚ týkajúce sa rámca Únie pre rozpočtový dohľad, numerické fiškálne pravidlá špecifické pre jednotlivé štáty obsahujú špecifikácie týchto prvkov:

| a) | vymedzenie cieľa a rozsah pôsobnosti pravidiel; |
| --- | --- |

a)

vymedzenie cieľa a rozsah pôsobnosti pravidiel;

| b) | účinné a včasné monitorovanie dodržiavania pravidiel založené na spoľahlivej a nezávislej analýze, ktorú vykonávajú nezávislé orgány alebo orgány s funkčnou nezávislosťou od fiškálnych orgánov členských štátov; |
| --- | --- |

b)

účinné a včasné monitorovanie dodržiavania pravidiel založené na spoľahlivej a nezávislej analýze, ktorú vykonávajú nezávislé orgány alebo orgány s funkčnou nezávislosťou od fiškálnych orgánov členských štátov;

| c) | následky v prípade nedodržania pravidiel. |
| --- | --- |

c)

následky v prípade nedodržania pravidiel.

2.   Ak numerické fiškálne pravidlá obsahujú únikové doložky, v týchto doložkách sa stanoví obmedzené množstvo konkrétnych okolností, ktoré sú v súlade s povinnosťami členského štátu v oblasti rozpočtovej politiky vyplývajúcimi zo ZFEÚ, a prísne postupy, pri ktorých sa povoľuje dočasné nedodržanie pravidiel.

Článok 7

Do právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa ročného rozpočtu sa premietnu platné numerické fiškálne pravidlá špecifické pre jednotlivé štáty.

Článok 8

Články 5 až 7 sa nevzťahujú na Spojené kráľovstvo.

KAPITOLA V

STREDNODOBÉ ROZPOČTOVÉ RÁMCE

Článok 9

1.   Členské štáty zavedú dôveryhodný a účinný strednodobý rozpočtový rámec, ktorým sa zabezpečuje prijatie fiškálneho plánovacieho horizontu trvajúceho minimálne tri roky, s cieľom zabezpečiť, aby vnútroštátne fiškálne plánovanie vychádzalo z viacročného výhľadu fiškálneho plánovania.

2.   Strednodobé rozpočtové rámce obsahujú postupy na zavedenie týchto položiek:

| a) | komplexné a transparentné viacročné rozpočtové ciele, pokiaľ ide o deficit verejnej správy, dlh a všetky ostatné súhrnné fiškálne ukazovatele, ako napríklad výdavky, čím sa zaistí ich zlučiteľnosť so všetkými platnými numerickými fiškálnymi pravidlami, ako sa ustanovuje v kapitole IV; |
| --- | --- |

a)

komplexné a transparentné viacročné rozpočtové ciele, pokiaľ ide o deficit verejnej správy, dlh a všetky ostatné súhrnné fiškálne ukazovatele, ako napríklad výdavky, čím sa zaistí ich zlučiteľnosť so všetkými platnými numerickými fiškálnymi pravidlami, ako sa ustanovuje v kapitole IV;

| b) | projekcie každej významnejšej výdavkovej a príjmovej položky verejnej správy s presnejšou špecifikáciou na úrovni ústrednej štátnej správy a fondov sociálneho zabezpečenia v danom rozpočtovom roku a neskôr pri nezmenenej politike; |
| --- | --- |

b)

projekcie každej významnejšej výdavkovej a príjmovej položky verejnej správy s presnejšou špecifikáciou na úrovni ústrednej štátnej správy a fondov sociálneho zabezpečenia v danom rozpočtovom roku a neskôr pri nezmenenej politike;

| c) | opis strednodobých predpokladaných politík a ich vplyvu na financie verejnej správy rozdelené na významné príjmové a výdavkové položky, z ktorého bude zrejmý spôsob, akým sa dosiahne úprava smerom k strednodobým rozpočtovým cieľom v porovnaní s projekciami pri nezmenených politikách; |
| --- | --- |

c)

opis strednodobých predpokladaných politík a ich vplyvu na financie verejnej správy rozdelené na významné príjmové a výdavkové položky, z ktorého bude zrejmý spôsob, akým sa dosiahne úprava smerom k strednodobým rozpočtovým cieľom v porovnaní s projekciami pri nezmenených politikách;

| d) | posúdenie, ako uvedené predpokladané politiky so zreteľom na ich priamy dlhodobý vplyv na financie verejnej správy pravdepodobne ovplyvnia dlhodobú udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

d)

posúdenie, ako uvedené predpokladané politiky so zreteľom na ich priamy dlhodobý vplyv na financie verejnej správy pravdepodobne ovplyvnia dlhodobú udržateľnosť verejných financií.

3.   Projekcie prijaté ako súčasť strednodobých rozpočtových rámcov sa zakladajú na realistických makroekonomických a rozpočtových prognózach v súlade s kapitolou III.

Článok 10

Právne predpisy týkajúce sa ročného rozpočtu sú zlučiteľné s ustanoveniami strednodobého rozpočtového rámca. Konkrétne projekcie príjmov a výdavkov a priority vyplývajúce zo strednodobého rozpočtového rámca, ako sa stanovuje v článku 9 ods. 2, predstavujú základ na vypracovanie ročného rozpočtu. Každý odklon od týchto ustanovení je potrebné náležite odôvodniť.

Článok 11

Žiadne ustanovenie tejto smernice nebráni novozvolenej vláde členského štátu aktualizovať strednodobý rozpočtový rámec s cieľom zohľadniť jej nové politické priority. V tomto prípade nová vláda upozorní na rozdiely oproti predchádzajúcemu strednodobému rozpočtovému rámcu.

KAPITOLA VI

TRANSPARENTNOSŤ VEREJNÝCH FINANCIÍ A KOMPLEXNÝ ROZSAH ROZPOČTOVÝCH RÁMCOV

Článok 12

Členské štáty zabezpečia, aby všetky opatrenia vykonané s cieľom dosiahnuť súlad s kapitolami II, III a IV boli konzistentné vo všetkých subsektoroch verejnej správy a aby tieto subsektory komplexne zahŕňali. To vyžaduje najmä konzistentnosť pravidiel a postupov účtovania a integritu ich príslušných systémov na zhromažďovanie a spracovanie údajov.

Článok 13

1.   Členské štáty zavedú vhodné mechanizmy na koordináciu v subsektoroch verejnej správy s cieľom komplexne a konzistentne zohľadniť všetky subsektory verejnej správy vo fiškálnom plánovaní, numerických fiškálnych pravidlách špecifických pre jednotlivé štáty a pri vypracúvaní rozpočtových prognóz a stanovovaní viacročného plánovania, ako sa stanovuje najmä vo viacročnom rozpočtovom rámci.

2.   S cieľom podporovať fiškálnu zodpovednosť sa jasne stanoví rozpočtová zodpovednosť orgánov verejnej moci v rôznych subsektoroch verejnej správy.

Článok 14

1.   V rámci ročných rozpočtových postupov sa určia a uvedú všetky subjekty verejnej správy a fondy, ktoré nie sú súčasťou riadnych rozpočtov na subsektorovej úrovni, spolu s ďalšími príslušnými informáciami. Kombinovaný vplyv na saldo verejnej správy a dlhy týchto subjektov verejnej správy a fondov sa uvedie v rámci ročných rozpočtových postupov a strednodobých rozpočtových plánov.

2.   Členské štáty uverejnia podrobné informácie o vplyve daňových výdavkov na príjmy.

3.   Členské štáty za všetky subsektory verejnej správy uverejnia príslušné informácie o podmienených záväzkoch s možným veľkým vplyvom na rozpočet verejnej správy vrátane štátnych záruk, problémových úverov a záväzkov vyplývajúcich z činnosti verejnoprávnych korporácií vrátane ich rozsahu. Členské štáty tiež uverejnia informácie o kapitálovej účasti verejnej správy v súkromných a verejnoprávnych korporáciách, a to pokiaľ ide o hospodársky významné sumy.

KAPITOLA VII

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 15

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti ustanovenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 31. decembra 2013. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení. Rada vyzýva členské štáty, aby vo vlastnom záujme a v záujme Únie vypracovali a zverejnili tabuľky zhody, ktoré budú čo najlepšie vyjadrovať vzájomný vzťah medzi touto smernicou a transpozičnými opatreniami.

2.   Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

3.   Komisia vypracuje priebežnú správu o vykonávaní hlavných ustanovení tejto smernice na základe príslušných informácií členských štátov, ktorú predloží Európskemu parlamentu a Rade do 14. decembra 2012.

4.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 16

1.   Komisia uverejní do 14. decembra 2018 preskúmanie primeranosti tejto smernice.

2.   V preskúmaní sa posúdi okrem iného primeranosť:

| a) | štatistických požiadaviek pre všetky subsektory štátnej správy; |
| --- | --- |

a)

štatistických požiadaviek pre všetky subsektory štátnej správy;

| b) | štruktúry a účinnosti numerických fiškálnych pravidiel v členských štátoch; |
| --- | --- |

b)

štruktúry a účinnosti numerických fiškálnych pravidiel v členských štátoch;

| c) | všeobecnej úrovne transparentnosti verejných financií v členských štátoch. |
| --- | --- |

c)

všeobecnej úrovne transparentnosti verejných financií v členských štátoch.

3.   Komisia vypracuje do 31. decembra 2012 posúdenie primeranosti medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor pre členské štáty.

Článok 17

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 18

Táto smernica je určená členským štátom.

V Bruseli 8. novembra 2011

Za Radu

predseda

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 164.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1.

4

(5)  Ú. v. ES L 310, 30.11.1996, s. 1.

5

(6)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

6

(7)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.

8

---