# Euroopa Liidu L 347/2011

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2011.347.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 347 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide30. detsember 2011 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2011.347.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 347

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide30. detsember 2011

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1336/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1337/2011, 13. detsember 2011, mis käsitleb Euroopa püsikultuuride statistikat ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 357/79 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/109/EÜ (
  1
  ) | 7 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1338/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega | 21 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1339/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend | 30 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1340/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas | 32 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1341/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend | 34 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1342/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1931/2006, et lisada määruses sätestatud piirialasse Kaliningradi oblast ja teatavad Poola haldusüksused | 41 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1343/2011, 13. detsember 2011, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid | 44 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1336/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1337/2011, 13. detsember 2011, mis käsitleb Euroopa püsikultuuride statistikat ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 357/79 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/109/EÜ (
  1
  )

1

7

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1338/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega

21

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1339/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend

30

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1340/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas

32

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1341/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend

34

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1342/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1931/2006, et lisada määruses sätestatud piirialasse Kaliningradi oblast ja teatavad Poola haldusüksused

41

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1343/2011, 13. detsember 2011, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 30.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1336/2011,

13. detsember 2011,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 18. septembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2007/2000 (millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes) (2) kehtestati erandlikud kaubandusmeetmed, millega sätestatakse peaaegu kõikidele stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames soodustatud maadest või tolliterritooriumidelt pärit toodetele piiramatu tollivaba juurdepääs liidu turule. Kuna määrust (EÜ) nr 2007/2000 oli korduvalt oluliselt muudetud, kodifitseeriti see selguse ja praktilisuse huvides nõukogu määrusega (EÜ) nr 1215/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 18. septembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2007/2000 (millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes) (2) kehtestati erandlikud kaubandusmeetmed, millega sätestatakse peaaegu kõikidele stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames soodustatud maadest või tolliterritooriumidelt pärit toodetele piiramatu tollivaba juurdepääs liidu turule. Kuna määrust (EÜ) nr 2007/2000 oli korduvalt oluliselt muudetud, kodifitseeriti see selguse ja praktilisuse huvides nõukogu määrusega (EÜ) nr 1215/2009 (3).

| (2) | 16. juunil 2008 kirjutati Luxembourgis alla ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule. Kuni selle jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni allkirjastati ja sõlmiti (4) ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlev vaheleping, (5) mis jõustus 1. juulil 2008. |
| --- | --- |

(2)

16. juunil 2008 kirjutati Luxembourgis alla ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule. Kuni selle jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni allkirjastati ja sõlmiti (4) ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlev vaheleping, (5) mis jõustus 1. juulil 2008.

| (3) | 29. aprillil 2008 kirjutati Luxembourgis alla ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule. Kuni selle jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni allkirjastati ja sõlmiti (6) ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Serbia Vabariigi vaheline kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlev vaheleping, (7) mis jõustus 1. veebruaril 2010. |
| --- | --- |

(3)

29. aprillil 2008 kirjutati Luxembourgis alla ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule. Kuni selle jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni allkirjastati ja sõlmiti (6) ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Serbia Vabariigi vaheline kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlev vaheleping, (7) mis jõustus 1. veebruaril 2010.

| (4) | Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute ning vahelepingutega kehtestatakse lepinguline kauplemiskord Euroopa Liidu ja Bosnia ja Hertsegoviina ning Euroopa Liidu ja Serbia vahel. Seega on vajalik muuta määrust (EÜ) nr 1215/2009 ning jätta Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia välja lepingulise kauplemiskorra raames samade toodete osas tariifisoodustusi saavate maade loetelust ning kohandada üldtariifikvootide mahtusid teatavate toodete puhul, millele on lepingulise kauplemiskorra raames eraldatud tariifikvoodid. Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia peaksid aga endiselt saama määruse (EÜ) nr 1215/2009 kohaseid soodustusi juhul, kui kõnealuses määruses ettenähtud soodustused on nimetatud kahepoolsete lepingute alusel tehtavatest soodustustest soodsamad. |
| --- | --- |

(4)

Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute ning vahelepingutega kehtestatakse lepinguline kauplemiskord Euroopa Liidu ja Bosnia ja Hertsegoviina ning Euroopa Liidu ja Serbia vahel. Seega on vajalik muuta määrust (EÜ) nr 1215/2009 ning jätta Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia välja lepingulise kauplemiskorra raames samade toodete osas tariifisoodustusi saavate maade loetelust ning kohandada üldtariifikvootide mahtusid teatavate toodete puhul, millele on lepingulise kauplemiskorra raames eraldatud tariifikvoodid. Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia peaksid aga endiselt saama määruse (EÜ) nr 1215/2009 kohaseid soodustusi juhul, kui kõnealuses määruses ettenähtud soodustused on nimetatud kahepoolsete lepingute alusel tehtavatest soodustustest soodsamad.

| (5) | Määrus (EÜ) nr 1215/2009 jääb peamiseks vahendiks, mille abil reguleeritakse kaubandussuhteid Kosovoga (8). Kosovo jätkuv juurdepääs liidu turule on Kosovo ja kogu kõnealuse piirkonna majanduse elavdamise seisukohalt ülioluline. Samas ei tekita selline juurdepääs liidule kahjulikke tagajärgi. |
| --- | --- |

(5)

Määrus (EÜ) nr 1215/2009 jääb peamiseks vahendiks, mille abil reguleeritakse kaubandussuhteid Kosovoga (8). Kosovo jätkuv juurdepääs liidu turule on Kosovo ja kogu kõnealuse piirkonna majanduse elavdamise seisukohalt ülioluline. Samas ei tekita selline juurdepääs liidule kahjulikke tagajärgi.

| (6) | Seetõttu ning kuna määrust (EÜ) nr 1215/2009 kohaldati kuni 31. detsembrini 2010, on asjakohane pikendada määruse (EÜ) nr 1215/2009 kehtivust kuni 31. detsembrini 2015. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu ning kuna määrust (EÜ) nr 1215/2009 kohaldati kuni 31. detsembrini 2010, on asjakohane pikendada määruse (EÜ) nr 1215/2009 kehtivust kuni 31. detsembrini 2015.

| (7) | Tagamaks, et liit peab kinni oma rahvusvahelistest kohustustest, tuleks käesolevas määruses sätestatud sooduskord teha sõltuvaks liidule Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kohustustest antud vabastuse jätkamisest või uuendamisest. |
| --- | --- |

(7)

Tagamaks, et liit peab kinni oma rahvusvahelistest kohustustest, tuleks käesolevas määruses sätestatud sooduskord teha sõltuvaks liidule Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kohustustest antud vabastuse jätkamisest või uuendamisest.

| (8) | Ettevõtjate majandushuvide kaitsmiseks on vaja sätestada üleminekumeetmed kaupade suhtes, mis on käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeval kas transiidis või ajutiselt ladustatud tollilattu või vabatsooni. |
| --- | --- |

(8)

Ettevõtjate majandushuvide kaitsmiseks on vaja sätestada üleminekumeetmed kaupade suhtes, mis on käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeval kas transiidis või ajutiselt ladustatud tollilattu või vabatsooni.

| (9) | Käesoleva määruse kohaldamiseks vajalike sätete vastuvõtmiseks peaks komisjonil olema õigus kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, et teha nii I ja II lisas kombineeritud nomenklatuuri koodide ja TARICi alamrubriikide muutmisest tulenevaid muudatusi kui ka vajalikke tehnilisi kohandusi ning samuti liidu ja käesolevas määruses osutatud maade ja territooriumide vahel muude kokkulepete alusel antud kaubandussoodustustest tulenevaid vajalikke kohandusi. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määruse kohaldamiseks vajalike sätete vastuvõtmiseks peaks komisjonil olema õigus kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, et teha nii I ja II lisas kombineeritud nomenklatuuri koodide ja TARICi alamrubriikide muutmisest tulenevaid muudatusi kui ka vajalikke tehnilisi kohandusi ning samuti liidu ja käesolevas määruses osutatud maade ja territooriumide vahel muude kokkulepete alusel antud kaubandussoodustustest tulenevaid vajalikke kohandusi. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (10) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused seoses sooduskorra kehtivuse peatamisega nõuete mittetäitmise korral, selliste autentsussertifikaatide väljastamisega, mis tõendavad, et kaubad pärinevad asjaomaselt maalt või territooriumilt ja vastavad käesolevas määruses esitatud määratlusele, ning seoses käesolevas määruses sätestatud korra ajutise täieliku või osalise peatamisega, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (9). |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused seoses sooduskorra kehtivuse peatamisega nõuete mittetäitmise korral, selliste autentsussertifikaatide väljastamisega, mis tõendavad, et kaubad pärinevad asjaomaselt maalt või territooriumilt ja vastavad käesolevas määruses esitatud määratlusele, ning seoses käesolevas määruses sätestatud korra ajutise täieliku või osalise peatamisega, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (9).

| (11) | Kaubavahetuse häirete vältimiseks tuleb käesolevat määrust kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2011, |
| --- | --- |

(11)

Kaubavahetuse häirete vältimiseks tuleb käesolevat määrust kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2011,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1215/2009 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Sooduskord
  1.   Kui artikli 3 erisätetest ei tulene teisiti, lubatakse liitu importida Kosovo tolliterritooriumilt pärinevaid tooteid, välja arvatud kombineeritud nomenklatuuri rubriikidesse 0102, 0201, 0202, 0301, 0302, 0303, 0304, 0305, 1604, 1701, 1702 ja 2204 kuuluvad kaubad, koguselisi piiranguid või samaväärseid meetmeid rakendamata ning tollimaksuvabalt ja muudest samalaadsetest maksudest vabastatult.
  2.   Albaaniast, Bosniast ja Hertsegoviinast, Horvaatiast, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist, Montenegrost või Serbiast pärinevate toodete suhtes jäävad jätkuvalt kehtima käesoleva määrusega ettenähtud soodustused, kui nii on osutatud. Selliste toodete suhtes kohaldatakse ka käesoleva määrusega ettenähtud soodustusi, mis on liidu ja kõnealuste maade vahel sõlmitud kahepoolsete lepingute alusel tehtavatest soodustustest soodsamad.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Sooduskord

1.   Kui artikli 3 erisätetest ei tulene teisiti, lubatakse liitu importida Kosovo tolliterritooriumilt pärinevaid tooteid, välja arvatud kombineeritud nomenklatuuri rubriikidesse 0102, 0201, 0202, 0301, 0302, 0303, 0304, 0305, 1604, 1701, 1702 ja 2204 kuuluvad kaubad, koguselisi piiranguid või samaväärseid meetmeid rakendamata ning tollimaksuvabalt ja muudest samalaadsetest maksudest vabastatult.

2.   Albaaniast, Bosniast ja Hertsegoviinast, Horvaatiast, endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist, Montenegrost või Serbiast pärinevate toodete suhtes jäävad jätkuvalt kehtima käesoleva määrusega ettenähtud soodustused, kui nii on osutatud. Selliste toodete suhtes kohaldatakse ka käesoleva määrusega ettenähtud soodustusi, mis on liidu ja kõnealuste maade vahel sõlmitud kahepoolsete lepingute alusel tehtavatest soodustustest soodsamad.”

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | tooted peavad vastama määruse (EMÜ) nr 2454/93 I osa IV jaotise 2. peatüki 2. jaos sätestatud „päritolustaatusega toote” määratlusele;” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

tooted peavad vastama määruse (EMÜ) nr 2454/93 I osa IV jaotise 2. peatüki 2. jaos sätestatud „päritolustaatusega toote” määratlusele;”

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Juhul kui maa või territoorium ei täida lõikeid 1 või 2, võib komisjon rakendusaktiga osaliselt või täielikult peatada asjaomasele maale või territooriumile käesoleva määrusega ettenähtud õiguse saada soodustust. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Juhul kui maa või territoorium ei täida lõikeid 1 või 2, võib komisjon rakendusaktiga osaliselt või täielikult peatada asjaomasele maale või territooriumile käesoleva määrusega ettenähtud õiguse saada soodustust. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 3) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Tollimaksud, mida kohaldatakse Kosovo tolliterritooriumilt pärinevate ja II lisas määratletud „baby-beef”-toodete liitu importimisel, on 20 % väärtuselisest tollimaksust ja 20 % koguselisest tollimaksust, nagu sätestatud ühises tollitariifistikus, rümba massina väljendatud 475 tonni suuruse aastase tariifikvoodi piires.
  Kõnealuse kvoodi alla kuuluvat importi käsitlevatele taotlustele lisatakse eksportiva territooriumi pädeva asutuse väljastatud autentsussertifikaat, mis tõendab, et kaubad pärinevad asjaomaselt territooriumilt ja vastavad käesoleva määruse II lisas esitatud määratlusele. Sellise autentsussertifikaadi koostab komisjon rakendusaktiga. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.”; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Tollimaksud, mida kohaldatakse Kosovo tolliterritooriumilt pärinevate ja II lisas määratletud „baby-beef”-toodete liitu importimisel, on 20 % väärtuselisest tollimaksust ja 20 % koguselisest tollimaksust, nagu sätestatud ühises tollitariifistikus, rümba massina väljendatud 475 tonni suuruse aastase tariifikvoodi piires.

Kõnealuse kvoodi alla kuuluvat importi käsitlevatele taotlustele lisatakse eksportiva territooriumi pädeva asutuse väljastatud autentsussertifikaat, mis tõendab, et kaubad pärinevad asjaomaselt territooriumilt ja vastavad käesoleva määruse II lisas esitatud määratlusele. Sellise autentsussertifikaadi koostab komisjon rakendusaktiga. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.”;

| b) | lõige 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Olenemata käesoleva määruse muudest sätetest, eelkõige artiklist 10, võib komisjon, arvestades põllumajandus- ja kalandustoodete turu erilist tundlikkust ning juhul, kui põllumajandus- ja kalandustoodete import põhjustab tõsiseid häireid liidu turgudel ja nende reguleerimismehhanismides, võtta rakendusaktidega vastu asjakohaseid meetmeid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Olenemata käesoleva määruse muudest sätetest, eelkõige artiklist 10, võib komisjon, arvestades põllumajandus- ja kalandustoodete turu erilist tundlikkust ning juhul, kui põllumajandus- ja kalandustoodete import põhjustab tõsiseid häireid liidu turgudel ja nende reguleerimismehhanismides, võtta rakendusaktidega vastu asjakohaseid meetmeid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 4) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Tariifikvootide rakendamine „baby-beef”-toodete suhtes
  Komisjon kehtestab „baby-beef”-toodete tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

4)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Tariifikvootide rakendamine „baby-beef”-toodete suhtes

Komisjon kehtestab „baby-beef”-toodete tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 5) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Volituste andmine
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 7a vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad:






  a) | I ja II lisa muudatusi ja tehnilisi kohandusi, mille vajadus tuleneb kaupade kombineeritud nomenklatuuri koodide ja TARICi alamrubriikide muutmisest; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Volituste andmine

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 7a vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad:

a)

I ja II lisa muudatusi ja tehnilisi kohandusi, mille vajadus tuleneb kaupade kombineeritud nomenklatuuri koodide ja TARICi alamrubriikide muutmisest;

| b) | liidu ja artiklis 1 nimetatud maade ja territooriumide vahel muude kokkulepete alusel antud kaubandussoodustustest tulenevaid vajalikke kohandusi.” |
| --- | --- |

b)

liidu ja artiklis 1 nimetatud maade ja territooriumide vahel muude kokkulepete alusel antud kaubandussoodustustest tulenevaid vajalikke kohandusi.”

| 6) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 7a
  Delegeerimine
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artiklis 7 osutatud volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kuni käesoleva määruse kehtivuskuupäeva lõpuni. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kõnealust kuupäeva.
  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 7 osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volitused igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Artikli 7 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.” |
| --- | --- |

6)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 7a

Delegeerimine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 7 osutatud volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kuni käesoleva määruse kehtivuskuupäeva lõpuni. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kõnealust kuupäeva.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 7 osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volitused igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 7 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.”

| 7) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8
  Komiteemenetlus
  1.   Artiklite 2 ja 10 kohaldamisel abistab komisjoni Lääne-Balkani rakenduskomitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (10) tähenduses.
  2.   Artikli 3 lõike 4 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (11) artikli 4 lõike 1 kohaselt moodustatud komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
  3.   Artikli 3 lõike 2 ja artikli 4 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (12) artikli 195 lõike 1 kohaselt moodustatud komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
  4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. |
| --- | --- |

7)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Komiteemenetlus

1.   Artiklite 2 ja 10 kohaldamisel abistab komisjoni Lääne-Balkani rakenduskomitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (10) tähenduses.

2.   Artikli 3 lõike 4 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 260/2009 (impordi ühiste eeskirjade kohta) (11) artikli 4 lõike 1 kohaselt moodustatud komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

3.   Artikli 3 lõike 2 ja artikli 4 kohaldamisel abistab komisjoni nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (12) artikli 195 lõike 1 kohaselt moodustatud komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

| 8) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | teavitanud Lääne-Balkani rakenduskomiteed;” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

8)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

teavitanud Lääne-Balkani rakenduskomiteed;”

| ii) | lisatakse järgmine lõik:
  „Esimeses lõigus osutatud meetmed võetakse vastu rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.”; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõik:

„Esimeses lõigus osutatud meetmed võetakse vastu rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.”;

| b) | lõige 2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 jäetakse välja;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Peatamisaja lõppedes otsustab komisjon esialgse peatamismeetme lõpetada või pikendab seda lõikes 1 sätestatud korras.” |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Peatamisaja lõppedes otsustab komisjon esialgse peatamismeetme lõpetada või pikendab seda lõikes 1 sätestatud korras.”

| 9) | Artikli 12 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Määrust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2015.
  Käesolevas määruses sätestatud soodustuste kohaldamine lõpetatakse täielikult või osaliselt juhul, kui neid ei lubata WTO antud vabastusega. Selline soodustuste kohaldamine lõpetatakse päevast, millal vabastus enam ei kehti. Komisjon avaldab aegsasti enne kõnealust kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas teate, et teavitada sellest ettevõtjaid ja pädevaid asutusi. Teates täpsustatakse, millised käesolevas määruses sätestatud soodustused enam ei kehti ja soodustuste kohaldamise lõppkuupäev.” |
| --- | --- |

9)

Artikli 12 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Määrust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2015.

Käesolevas määruses sätestatud soodustuste kohaldamine lõpetatakse täielikult või osaliselt juhul, kui neid ei lubata WTO antud vabastusega. Selline soodustuste kohaldamine lõpetatakse päevast, millal vabastus enam ei kehti. Komisjon avaldab aegsasti enne kõnealust kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas teate, et teavitada sellest ettevõtjaid ja pädevaid asutusi. Teates täpsustatakse, millised käesolevas määruses sätestatud soodustused enam ei kehti ja soodustuste kohaldamise lõppkuupäev.”

| 10) | I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

10)

I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Kaupade suhtes, mis on 1. jaanuari 2011. aasta seisuga kas transiidis või ajutiselt ladustatud liidu tolliladudes või vabatsoonides ning millele on enne nimetatud kuupäeva nõuetekohaselt ja vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (13) I osa IV jaotise 2. peatüki 2. jaos sätestatule välja antud Bosnia ja Hertsegoviina või Serbia päritolutõend, kohaldatakse jätkuvalt määrust (EÜ) nr 1215/2009 nelja kuu jooksul alates käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 13. detsember 2011

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SZPUNAR

---

(1)  Euroopa Parlamendi 13. oktoobri 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 24. novembri 2011. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 240, 23.9.2000, lk 1.

2

(3)  ELT L 328, 15.12.2009, lk 1.

3

(4)  ELT L 169, 30.6.2008, lk 10. Parandatud versioon ELT L 233, 30.8.2008, lk 5.

4

(5)  ELT L 233, 30.8.2008, lk 6.

5

(6)  ELT L 28, 30.1.2010, lk 1.

6

(7)  ELT L 28, 30.1.2010, lk 2.

7

(8)  Nagu on määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1244(1999).

8

(9)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

9

(10)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

10

(11)  ELT L 84, 31.3.2009, lk 1.

11

(12)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.”

12

(13)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

13

---

LISA

„I LISA

ARTIKLI 3 LÕIKES 1 OSUTATUD TARIIFIKVOODID

Kombineeritud nomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud CN-koodide raames. Kui CN-koodil on eesliide „ex”, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii CN-koodi kui ka vastava kirjelduse kohaldamisega.

| Järjekorranumber | CN-kood | Kirjeldus | Aasta kvoodi maht (1) | Soodustuse saajad | Tollimaksu-määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1571 | 0301 91 10
  0301 91 90
  0302 11 10
  0302 11 20
  0302 11 80
  0303 21 10
  0303 21 20
  0303 21 80
  0304 19 15
  0304 19 17
  ex 0304 19 18
  ex 0304 19 91
  0304 29 15
  0304 29 17
  ex 0304 29 18
  ex 0304 99 21
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  0305 49 45
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Meriforell (Salmo trutta) ja lõhed liikidest (Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster): elus; värske või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid | 15 tonni | Kosovo tolliterritoorium | 0 % |
| 09.1573 | 0301 93 00
  0302 69 11
  0303 79 11
  ex 0304 19 18
  ex 0304 19 91
  ex 0304 29 18
  ex 0304 99 21
  ex 0305 10 00
  ex 0505 30 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Karpkala: elus; värske või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid | 20 tonni | Kosovo tolliterritoorium | 0 % |
| 09.1575 | ex 0301 99 80
  0302 69 61
  0303 79 71
  ex 0304 19 39
  ex 0304 19 99
  ex 0304 29 99
  ex 0304 99 99
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Merikogerlased (Dentex dentex ja Pagellus spp.): elus; värske või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid | 45 tonni | Kosovo tolliterritoorium | 0 % |
| 09.1577 | ex 0301 99 80
  0302 69 94
  ex 0303 77 00
  ex 0304 19 39
  ex 0304 19 99
  ex 0304 29 99
  ex 0304 99 99
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Kiviahven (Dicentrarchus labrax): elus; värske või jahutatud; külmutatud; kuivatatud; soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid | 30 tonni | Kosovo tolliterritoorium | 0 % |
| 09.1515 | ex 2204 21 93
  ex 2204 21 94
  ex 2204 21 95
  ex 2204 21 96
  ex 2204 21 97
  ex 2204 21 98
  ex 2204 29 93
  ex 2204 29 94
  ex 2204 29 95
  ex 2204 29 96
  ex 2204 29 97
  ex 2204 29 98 | Värsketest viinamarjadest valmistatud vein tegeliku alkoholisisaldusega kuni 15 % mahust, välja arvatud vahuvein | 50 000 hl (2) | Albaania (3), Bosnia ja Hertsegoviina (4), Horvaatia (5), endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (6), Montenegro (7), Serbia (8) või Kosovo tolliterritoorium | Vabastus |

Järjekorranumber

CN-kood

Kirjeldus

Aasta kvoodi maht (1)

Soodustuse saajad

Tollimaksu-määr

09.1571

0301 91 10

0301 91 90

0302 11 10

0302 11 20

0302 11 80

0303 21 10

0303 21 20

0303 21 80

0304 19 15

0304 19 17

ex 0304 19 18

ex 0304 19 91

0304 29 15

0304 29 17

ex 0304 29 18

ex 0304 99 21

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

0305 49 45

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Meriforell (Salmo trutta) ja lõhed liikidest (Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster): elus; värske või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

15 tonni

Kosovo tolliterritoorium

0 %

09.1573

0301 93 00

0302 69 11

0303 79 11

ex 0304 19 18

ex 0304 19 91

ex 0304 29 18

ex 0304 99 21

ex 0305 10 00

ex 0505 30 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Karpkala: elus; värske või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

20 tonni

Kosovo tolliterritoorium

0 %

09.1575

ex 0301 99 80

0302 69 61

0303 79 71

ex 0304 19 39

ex 0304 19 99

ex 0304 29 99

ex 0304 99 99

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Merikogerlased (Dentex dentex ja Pagellus spp.): elus; värske või jahutatud; külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

45 tonni

Kosovo tolliterritoorium

0 %

09.1577

ex 0301 99 80

0302 69 94

ex 0303 77 00

ex 0304 19 39

ex 0304 19 99

ex 0304 29 99

ex 0304 99 99

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Kiviahven (Dicentrarchus labrax): elus; värske või jahutatud; külmutatud; kuivatatud; soolatud või soolvees, suitsutatud; fileed ja muu kalaliha; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

30 tonni

Kosovo tolliterritoorium

0 %

09.1515

ex 2204 21 93

ex 2204 21 94

ex 2204 21 95

ex 2204 21 96

ex 2204 21 97

ex 2204 21 98

ex 2204 29 93

ex 2204 29 94

ex 2204 29 95

ex 2204 29 96

ex 2204 29 97

ex 2204 29 98

Värsketest viinamarjadest valmistatud vein tegeliku alkoholisisaldusega kuni 15 % mahust, välja arvatud vahuvein

50 000 hl (2)

Albaania (3), Bosnia ja Hertsegoviina (4), Horvaatia (5), endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (6), Montenegro (7), Serbia (8) või Kosovo tolliterritoorium

Vabastus

---

(1)  Soodustatud maadelt või territooriumidelt pärit impordi suhtes kohaldatakse üht tariifikvoodi kogumahtu.

1

(2)  Kõnealuse üldtariifikvoodi kogumahtu tuleb vähendada, kui suurendatakse järjekorranumbri 09.1588 alla kuuluvate teatavate Horvaatiast pärit veinide individuaaltariifikvooti.

2

(3)  Albaaniast pärit veini suhtes kohaldatakse kõnealust üldtariifikvooti, kui Albaaniaga sõlmitud veini käsitlevas lisaprotokollis sätestatud mõlemad individuaaltariifikvoodid on ära kasutatud. Kõnealused individuaaltariifikvoodid avatakse järjekorranumbrite 09.1512 ja 09.1513 all.

3

(4)  Bosniast ja Hertsegoviinast pärit veini suhtes kohaldatakse kõnealust üldtariifikvooti, kui Bosnia ja Hertsegoviinaga sõlmitud veini käsitlevas protokollis sätestatud mõlemad individuaaltariifikvoodid on ära kasutatud. Kõnealused individuaaltariifikvoodid avatakse järjekorranumbrite 09.1528 ja 09.1529 all.

4

(5)  Horvaatiast pärit veini suhtes kohaldatakse kõnealust üldtariifikvooti, kui Horvaatiaga sõlmitud veini käsitlevas lisaprotokollis sätestatud mõlemad individuaaltariifikvoodid on ära kasutatud. Kõnealused individuaaltariifikvoodid avatakse järjekorranumbrite 09.1588 ja 09.1589 all.

5

(6)  Endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit veini suhtes kohaldatakse kõnealust üldtariifikvooti, kui endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga sõlmitud veini käsitlevas lisaprotokollis sätestatud mõlemad individuaaltariifikvoodid on ära kasutatud. Kõnealused individuaaltariifikvoodid avatakse järjekorranumbrite 09.1558 ja 09.1559 all.

6

(7)  Montenegrost pärit veini suhtes kohaldatakse kõnealust üldtariifikvooti, kui Montenegroga sõlmitud veini käsitlevas protokollis sätestatud individuaaltariifikvoot on ära kasutatud. Kõnealune individuaaltariifikvoot avatakse järjekorranumbri 09.1514 all.

7

(8)  Serbiast pärit veini suhtes kohaldatakse kõnealust üldtariifikvooti, kui Serbiaga sõlmitud veini käsitlevas protokollis sätestatud mõlemad individuaaltariifikvoodid on ära kasutatud. Kõnealused individuaaltariifikvoodid avatakse järjekorranumbrite 09.1526 ja 09.1527 all.”.

8

---

| 30.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/7

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1337/2011,

13. detsember 2011,

mis käsitleb Euroopa püsikultuuride statistikat ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 357/79 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/109/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 5. veebruari 1979. aasta määrust (EMÜ) nr 357/79 (viinamarjakasvatusalade statistiliste vaatluste kohta) (2) ja 19. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/109/EÜ (mis käsitleb liikmesriikide statistilisi vaatlusi teatavate viljapuuliikide istandike tootmispotentsiaali kindlaksmääramiseks) (3) on muudetud mitu korda. Kuna kõnealuseid õigusakte on nüüd vaja veel muuta ja lihtsustada, tuleks need selguse huvides ja vastavalt liidu õigusaktide lihtsustamise uuele lähenemisviisile ja paremale õigusloomele asendada ühe õigusaktiga. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 5. veebruari 1979. aasta määrust (EMÜ) nr 357/79 (viinamarjakasvatusalade statistiliste vaatluste kohta) (2) ja 19. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/109/EÜ (mis käsitleb liikmesriikide statistilisi vaatlusi teatavate viljapuuliikide istandike tootmispotentsiaali kindlaksmääramiseks) (3) on muudetud mitu korda. Kuna kõnealuseid õigusakte on nüüd vaja veel muuta ja lihtsustada, tuleks need selguse huvides ja vastavalt liidu õigusaktide lihtsustamise uuele lähenemisviisile ja paremale õigusloomele asendada ühe õigusaktiga.

| (2) | Komisjon vajab talle Euroopa Liidu toimimise lepinguga (ELi toimimise leping) ning põllumajandusturu ühist korraldust reguleerivate liidu õigusaktidega antud ülesande täitmiseks täpset teavet püsikultuuride teatavate liikide istandike tootmispotentsiaali kohta liidus. Ühise põllumajanduspoliitika nõuetekohase haldamise tagamiseks vajab komisjon korrapäraselt iga viie aasta järel andmeid püsikultuuride kohta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon vajab talle Euroopa Liidu toimimise lepinguga (ELi toimimise leping) ning põllumajandusturu ühist korraldust reguleerivate liidu õigusaktidega antud ülesande täitmiseks täpset teavet püsikultuuride teatavate liikide istandike tootmispotentsiaali kohta liidus. Ühise põllumajanduspoliitika nõuetekohase haldamise tagamiseks vajab komisjon korrapäraselt iga viie aasta järel andmeid püsikultuuride kohta.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta) (4) on Euroopa püsikultuuride statistika raamistikuks. Eelkõige on seal nõutud ametialase sõltumatuse, erapooletuse, objektiivsuse, usaldusväärsuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja kulutasuvuse põhimõtete järgimist. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta) (4) on Euroopa püsikultuuride statistika raamistikuks. Eelkõige on seal nõutud ametialase sõltumatuse, erapooletuse, objektiivsuse, usaldusväärsuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja kulutasuvuse põhimõtete järgimist.

| (4) | Vaja on tugevdada Euroopa statistika koostamises ja avaldamises osalevate asutuste vahelist koostööd. |
| --- | --- |

(4)

Vaja on tugevdada Euroopa statistika koostamises ja avaldamises osalevate asutuste vahelist koostööd.

| (5) | Euroopa statistika ettevalmistamisel ja koostamisel tuleks arvesse võtta rahvusvahelisi soovitusi ning parimaid tavasid. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa statistika ettevalmistamisel ja koostamisel tuleks arvesse võtta rahvusvahelisi soovitusi ning parimaid tavasid.

| (6) | Püsikultuuride struktuuriline statistika peaks olema kättesaadav, et oleks võimalik jälgida tootmispotentsiaali ja turuolukorda. Lisaks ühtse ühise turukorralduse raames esitatavale teabele on oluline saada teavet statistika piirkondliku jaotuse kohta. Liikmesriikidelt tuleks nõuda nimetatud teabe kogumist ja teatavatel kindlaksmääratud kuupäevadel komisjonile edastamist. |
| --- | --- |

(6)

Püsikultuuride struktuuriline statistika peaks olema kättesaadav, et oleks võimalik jälgida tootmispotentsiaali ja turuolukorda. Lisaks ühtse ühise turukorralduse raames esitatavale teabele on oluline saada teavet statistika piirkondliku jaotuse kohta. Liikmesriikidelt tuleks nõuda nimetatud teabe kogumist ja teatavatel kindlaksmääratud kuupäevadel komisjonile edastamist.

| (7) | Püsikultuuride struktuuriline statistika on oluline turgude korraldamiseks liidu tasandil. Samuti peetakse lisaks alade ja tootmise aastastatistikale, mis on reguleeritud statistikat käsitlevate muude liidu õigusaktidega, oluliseks püsikultuuride struktuurilist statistikat. |
| --- | --- |

(7)

Püsikultuuride struktuuriline statistika on oluline turgude korraldamiseks liidu tasandil. Samuti peetakse lisaks alade ja tootmise aastastatistikale, mis on reguleeritud statistikat käsitlevate muude liidu õigusaktidega, oluliseks püsikultuuride struktuurilist statistikat.

| (8) | Et vältida tarbetu koormuse panemist põllumajandusettevõtetele ja haldusasutustele, tuleks kehtestada teatavad künnised, millega arvatakse oluliste üksuste, mille kohta püsikultuuride statistikat kogutakse, hulgast välja ebaolulised üksused. |
| --- | --- |

(8)

Et vältida tarbetu koormuse panemist põllumajandusettevõtetele ja haldusasutustele, tuleks kehtestada teatavad künnised, millega arvatakse oluliste üksuste, mille kohta püsikultuuride statistikat kogutakse, hulgast välja ebaolulised üksused.

| (9) | Ühtlaste andmete tagamiseks on vajalik selgelt esitada püsikultuuride statistikas kohaldatavad tähtsaimad määratlused, vaatlusperioodid ja täpsusnõuded. |
| --- | --- |

(9)

Ühtlaste andmete tagamiseks on vajalik selgelt esitada püsikultuuride statistikas kohaldatavad tähtsaimad määratlused, vaatlusperioodid ja täpsusnõuded.

| (10) | Kõnealuse statistika kättesaadavuse tagamiseks kasutajatele vajalikul ajal tuleks kehtestada ajakava andmete edastamiseks komisjonile. |
| --- | --- |

(10)

Kõnealuse statistika kättesaadavuse tagamiseks kasutajatele vajalikul ajal tuleks kehtestada ajakava andmete edastamiseks komisjonile.

| (11) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), (5) tuleb kõikides komisjonile edastatavates liikmesriikide statistilistes andmetes, mis on jaotatud territoriaalüksuste järgi, kasutada NUTSi liigitust. Seetõttu tuleks püsikultuuride piirkondliku statistika võrreldavuse huvides territoriaalüksused määratleda vastavalt NUTSi liigitusele. Kuna veini ja viinamarjakasvatuse sektori usaldusväärse juhtimise huvides on siiski vaja teistsuguseid territoriaalseid jaotusi, võib kõnealuse sektori jaoks määrata teistsugused territoriaalüksused. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), (5) tuleb kõikides komisjonile edastatavates liikmesriikide statistilistes andmetes, mis on jaotatud territoriaalüksuste järgi, kasutada NUTSi liigitust. Seetõttu tuleks püsikultuuride piirkondliku statistika võrreldavuse huvides territoriaalüksused määratleda vastavalt NUTSi liigitusele. Kuna veini ja viinamarjakasvatuse sektori usaldusväärse juhtimise huvides on siiski vaja teistsuguseid territoriaalseid jaotusi, võib kõnealuse sektori jaoks määrata teistsugused territoriaalüksused.

| (12) | Metoodilised ja kvaliteediaruanded on olulised andmete kvaliteedi hindamise ja tulemuste analüüsi seisukohalt ning nende esitamine peaks seetõttu toimuma korrapäraselt. |
| --- | --- |

(12)

Metoodilised ja kvaliteediaruanded on olulised andmete kvaliteedi hindamise ja tulemuste analüüsi seisukohalt ning nende esitamine peaks seetõttu toimuma korrapäraselt.

| (13) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt püsikultuure käsitleva Euroopa statistika süstemaatiliseks koostamiseks ühtse raamistiku loomist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seepärast on nimetatud eesmärki parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(13)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt püsikultuure käsitleva Euroopa statistika süstemaatiliseks koostamiseks ühtse raamistiku loomist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seepärast on nimetatud eesmärki parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (14) | Selleks et tagada sujuv üleminek direktiivi 2001/109/EÜ alusel kohaldatavalt korralt, peaks käesolev määrus võimaldama teha erandit nende liikmesriikide puhul, kus käesoleva määruse kohaldamine nende riiklike statistikasüsteemide suhtes vajaks suuremaid kohandusi ja põhjustaks tõenäoliselt olulisi praktilisi probleeme. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et tagada sujuv üleminek direktiivi 2001/109/EÜ alusel kohaldatavalt korralt, peaks käesolev määrus võimaldama teha erandit nende liikmesriikide puhul, kus käesoleva määruse kohaldamine nende riiklike statistikasüsteemide suhtes vajaks suuremaid kohandusi ja põhjustaks tõenäoliselt olulisi praktilisi probleeme.

| (15) | Et võtta arvesse majanduslikku ja tehnilist arengut, tuleks komisjonile delegeerida volitus võtta vastu õigusakte vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 seoses muudatustega I lisas sätestatud liikide jaotuses rühmiti, tihedus- ja vanuseklassides ning II lisas sätestatud muutujates/tunnustes, suurusklassides, spetsialiseerumistasemetes ja viinamarjasortides, välja arvatud seoses vabatahtlikult esitava teabega. Eriti tähtis on, et komisjon peaks ettevalmistustööde ajal asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(15)

Et võtta arvesse majanduslikku ja tehnilist arengut, tuleks komisjonile delegeerida volitus võtta vastu õigusakte vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 seoses muudatustega I lisas sätestatud liikide jaotuses rühmiti, tihedus- ja vanuseklassides ning II lisas sätestatud muutujates/tunnustes, suurusklassides, spetsialiseerumistasemetes ja viinamarjasortides, välja arvatud seoses vabatahtlikult esitava teabega. Eriti tähtis on, et komisjon peaks ettevalmistustööde ajal asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (16) | Et tagada ühtsed tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Nimetatud volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (6). |
| --- | --- |

(16)

Et tagada ühtsed tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Nimetatud volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (6).

| (17) | Seetõttu tuleks määrus (EMÜ) nr 357/79 ja direktiiv 2001/109/EÜ kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(17)

Seetõttu tuleks määrus (EMÜ) nr 357/79 ja direktiiv 2001/109/EÜ kehtetuks tunnistada.

| (18) | Et tagada püsikultuure käsitleva Euroopa statistika raamistikus ettenähtud tegevuste järjepidevus, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist ja seda tuleks kohaldada 1. jaanuarist 2012. |
| --- | --- |

(18)

Et tagada püsikultuure käsitleva Euroopa statistika raamistikus ettenähtud tegevuste järjepidevus, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist ja seda tuleks kohaldada 1. jaanuarist 2012.

| (19) | Alalise põllumajandusstatistika komiteega on konsulteeritud, |
| --- | --- |

(19)

Alalise põllumajandusstatistika komiteega on konsulteeritud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse järgmiste püsikultuuride Euroopa statistika süstemaatilise koostamise ühine raamistik:

| a) | lauaõunu kandvad õunapuud; |
| --- | --- |

a)

lauaõunu kandvad õunapuud;

| b) | õunapuud, mille viljad on tööstuslikuks töötlemiseks; |
| --- | --- |

b)

õunapuud, mille viljad on tööstuslikuks töötlemiseks;

| c) | lauapirne kandvad pirnipuud; |
| --- | --- |

c)

lauapirne kandvad pirnipuud;

| d) | pirnipuud, mille viljad on tööstuslikuks töötlemiseks; |
| --- | --- |

d)

pirnipuud, mille viljad on tööstuslikuks töötlemiseks;

| e) | aprikoosipuud; |
| --- | --- |

e)

aprikoosipuud;

| f) | lauavirsikuid kandvad virsikupuud; |
| --- | --- |

f)

lauavirsikuid kandvad virsikupuud;

| g) | virsikupuud, mille viljad on tööstuslikuks töötlemiseks; |
| --- | --- |

g)

virsikupuud, mille viljad on tööstuslikuks töötlemiseks;

| h) | apelsinipuud; |
| --- | --- |

h)

apelsinipuud;

| i) | väikeseviljalised tsitrused; |
| --- | --- |

i)

väikeseviljalised tsitrused;

| j) | sidrunipuud; |
| --- | --- |

j)

sidrunipuud;

| k) | oliivipuud; |
| --- | --- |

k)

oliivipuud;

| l) | lauaviinamarjadeks ettenähtud viinamarjasordid; |
| --- | --- |

l)

lauaviinamarjadeks ettenähtud viinamarjasordid;

| m) | muuks otstarbeks ettenähtud viinamarjasordid. |
| --- | --- |

m)

muuks otstarbeks ettenähtud viinamarjasordid.

2.   Euroopa statistika esitamine lõike 1 punktides b, d, g ja l osutatud püsikultuuride kohta on liikmesriikidele vabatahtlik.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „püsikultuur”– külvikorraga hõlmamata põllukultuur, välja arvatud püsirohumaad, ning mis hõlmavad pinnase pikaks ajaks ja annavad saaki mitu aastat;

2)   „täisistutatud maatükk”– põllumajanduslik maatükk, nagu määratletud komisjoni 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1122/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega) (7) artikli 2 teise lõigu punktis 1, millel kasvatatakse üht käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud püsikultuuri;

3)   „täisistutatud ala”– täisistutatud maatükkidega ala, millel on asjaomase püsikultuuri homogeenne istandus, ümardatult lähima 0,1 hektarini (ha);

4)   „saagiaasta”– kalendriaasta, mille jooksul saagikoristus algab;

5)   „tihedus”– taimede arv hektari kohta;

6)   „harilik istutusperiood”– periood aastas, millal harilikult püsikultuure istutatakse ja mis algab kesksügisel ja lõpeb järgmise aasta kevade keskpaigas;

7)   „istutusaasta”– esimene kasvuaasta alates päevast, kui taim on istutatud lõplikku kasvukohta;

8)   „vanus”– aastate arv alates istutusaastast, mida peetakse esimeseks aastaks;

9)   „lauaõunu kandvad õunapuud, lauapirne kandvad pirnipuud ja lauavirsikuid kandvad virsikupuud”– õunapuude ja pirnipuude ning virsikupuude istandikud, välja arvatud need, mille viljad on ettenähtud tööstuslikuks töötlemiseks; kui istandikke ei ole võimalik määratleda selliste puude istandikuna, mille viljad on tööstuslikuks töötlemiseks, liigitatakse nad sellesse kategooriasse;

10)   „muuks otstarbeks ettenähtud viinapuud”– viinamarjakasvatusala, mis tuleb kanda komisjoni 26. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 436/2009 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses istandusregistriga, kohustuslike deklaratsioonide esitamise ja turu jälgimiseks vajaliku teabe kogumisega, toodete veo saatedokumentidega ning veinisektoris peetavate registritega) (8) artikli 3 kohaselt loodud istandusregistrisse;

11)   „kahel otstarbel kasutatavad viinamarjad”– viinamarjasordid, mis on määratletud liikmesriikide poolt vastavalt nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (9) artikli 120a lõigetele 2–6 koostatud liigituses ühe haldusüksuse puhul üheaegselt nii veiniviinamarjasordina kui ka vastavalt olukorrale lauaviinamarjasordina, rosinate valmistamiseks sobiva viinamarjasordina või veinipiirituse tootmiseks toodetava viinamarjasordina;

12)   „segukultuurid”– kultuuride kombinatsioon, mis hõivab korraga üht maatükki.

Artikkel 3

Katvus

1.   Artikli 1 lõike 1 punktides a–l osutatud püsikultuuride kohta esitatav statistika peab hõlmama vähemalt 95 % kogu istutusalast, millel toodetakse kas ainult või peamiselt püsikultuuri turu jaoks asjaomases liikmesriigis.

2.   Olenemata lõikest 1 võivad liikmesriigid välja jätta põllumajandusettevõtted, kelle iga püsikultuuri istutusala on väiksem kui 0,2 hektarit ja kes toodavad ainult või peamiselt turu jaoks asjaomases liikmesriigis. Kui selliste põllumajandusettevõtete kasutuses olev maa-ala hõlmab vähem kui 5 % ühe kultuuri kogu istutusalast, võivad liikmesriigid künnist suurendada eeldusel, et see ei too kaasa seda, et täiendavalt välistatakse rohkem kui 5 % ühe kultuuri kogu istutusalast.

3.   Segukultuuride ala jaotatakse eri kultuuride vahel proportsionaalselt nende hõlmatud maa-alaga.

4.   Käesoleva määruse artikli 1 lõike 1 punktis m osutatud püsikultuuride statistika esitamiseks kasutatakse andmeid, mis on saadud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 185a kohaselt loodud istandusregistrist, kõigi kõnealusesse registrisse kantud põllumajandusettevõtete puhul määruse (EÜ) nr 436/2009 artikli 3 lõike 1 punktis a määratletu kohaselt.

Artikkel 4

Andmete koostamine

1.   Liikmesriigid, kelle artikli 1 lõike 1 punktides a–l osutatud ühe kultuuri minimaalne kasvatusala on 1 000 hektarit, koostavad aastal 2012 ja seejärel iga viie aasta tagant I lisas osutatud andmed, välja arvatud juhul, kui on kasutatud artikli 1 lõikes 2 osutatud valikut.

2.   Liikmesriigid, kelle artikli 1 lõike 1 punktis m osutatud ühe kultuuri minimaalne kasvatusala on 500 hektarit, koostavad aastal 2015 ja seejärel iga viie aasta tagant II lisas osutatud andmed.

3.   Majanduse ja tehnika arengu arvesse võtmiseks antakse komisjonile volitus võtta artikli 11 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse:

| — | muudatusi I lisas toodud liikide jaotuses rühmiti, tihedus- ja vanuseklassides ning |
| --- | --- |

—

muudatusi I lisas toodud liikide jaotuses rühmiti, tihedus- ja vanuseklassides ning

| — | II lisas toodud muutujates/tunnustes, suurusklassides, spetsialiseerumistasemetes ja viinamarjasortides, |
| --- | --- |

—

II lisas toodud muutujates/tunnustes, suurusklassides, spetsialiseerumistasemetes ja viinamarjasortides,

välja arvatud seoses vabatahtlikult esitava teabega.

Nimetatud volituste kasutamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ja andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust.

Artikkel 5

Vaatlusaasta

1.   Esimene vaatlusaasta I lisas osutatud andmete puhul artikli 1 lõike 1 punktides a–l osutatud püsikultuuride statistika osas on 2012. aasta.

2.   Esimene vaatlusaasta II lisas osutatud andmete puhul artikli 1 lõike 1 punktis m osutatud püsikultuuride statistika osas on 2015. aasta.

3.   Esitatav püsikultuuride statistika käsitleb istutusala pärast harilikku istutusperioodi.

Artikkel 6

Täpsusnõuded

1.   Püsikultuuride statistika eesmärgil valikuuringuid teostavad liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et esitatud andmete variatsioonikordaja ei ületa riiklikul tasandil 3 % iga artikli 1 lõikes 1 osutatud kultuuri all oleva täisistutatud ala puhul.

2.   Liikmesriik, kes otsustab kasutada muid statistiliste andmete allikaid kui uuringud, tagab, et sellisel viisil saadud andmed on vähemalt samaväärse kvaliteediga kui statistilistest uuringutest saadud andmed.

3.   Liikmesriik, kes otsustab kasutada artikli 1 lõike 1 punktides a–l osutatud püsikultuuride statistika esitamiseks haldusallikat, teatab sellest eelnevalt komisjonile ning esitab üksikasjaliku teabe kasutatavate meetodite ja sellisest administratiivallikast saadud andmete kvaliteedi kohta.

Artikkel 7

Piirkondlik statistika

1.   Käesoleva määruse artikli 1 lõike 1 punktides a–l osutatud andmed püsikultuuride statistika kohta, mida on täpsustatud käesoleva määruse I lisas, liigitatakse statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS) alusel, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1059/2003 alusel, kui käesoleva määruse I lisas ei ole kindlaks määratud vähem üksikasjalikku liigitust.

2.   Käesoleva määruse artikli 1 lõike 1 punktis m osutatud andmed püsikultuuride statistika kohta, mida on täpsustatud käesoleva määruse II lisas, liigitatakse statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS) alusel, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1059/2003 alusel, kui käesoleva määruse II lisas ei ole kindlaks määratud vähem üksikasjalikku liigitust.

Artikkel 8

Andmete edastamine komisjonile

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) I ja II lisas sätestatud andmed vaatlusperioodile järgneva aasta 30. septembriks.

2.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, mis käsitlevad lisades I ja II sätestatud andmete edastuse asjakohast tehnilist vormingut. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 12 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

Artikkel 9

Metoodika- ja kvaliteediaruanne

1.   Käesolevas määruses kohaldatakse edastatavate andmete suhtes määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriume.

2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) 30. septembriks 2013 ning seejärel iga viie aasta tagant aruande käesoleva määruse artikli 1 lõike 1 punktides a–l osutatud püsikultuure käsitlevate edastatud andmete kvaliteedi ja kasutatud meetodite kohta.

3.   Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) 30. septembriks 2016 ning seejärel iga viie aasta tagant aruande käesoleva määruse artikli 1 lõike 1 punktis m osutatud püsikultuure käsitlevate edastatud andmete kvaliteedi ja kasutatud meetodite kohta.

4.   Aruannetes kirjeldatakse:

| a) | käesoleva määrusega hõlmatud uuringute korraldust ja kohaldatud metoodikat; |
| --- | --- |

a)

käesoleva määrusega hõlmatud uuringute korraldust ja kohaldatud metoodikat;

| b) | käesolevas määruses osutatud valikuuringutes saavutatud täpsusastmeid ja katvust ning |
| --- | --- |

b)

käesolevas määruses osutatud valikuuringutes saavutatud täpsusastmeid ja katvust ning

| c) | lisaks uuringutele kasutatud muude allikate kvaliteeti, kasutades selleks lõikes 1 osutatud kvaliteedikriteeriume. |
| --- | --- |

c)

lisaks uuringutele kasutatud muude allikate kvaliteeti, kasutades selleks lõikes 1 osutatud kvaliteedikriteeriume.

5.   Liikmesriigid teatavad komisjonile metodoloogilistest ja muudest muudatustest, millel võib olla püsikultuuride statistikale märkimisväärne mõju, hiljemalt kolm kuud enne kõnealuse muudatuse jõustumist.

6.   Võetakse arvesse põhimõtet, et lisakulu ja -koormus jääksid mõistlikesse piiridesse.

Artikkel 10

Erand

1.   Kui käesoleva määruse kohaldamine liikmesriigi riikliku statistikasüsteemi suhtes vajab suuremaid kohandusi ja põhjustab tõenäoliselt märkimisväärseid praktilisi probleeme seoses artikli 1 lõike 1 punktides a–l osutatud püsikultuuridega, võib komisjon vastu võtta rakendusakte, millega antakse liikmesriigile erand kuni 31. detsembrini 2012. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 12 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

2.   Lõike 1 kohaldamiseks esitab liikmesriik komisjonile hiljemalt 1. veebruariks 2012 nõuetekohaselt põhjendatud taotluse.

3.   Liikmesriigid, kelle suhtes erand tehakse, jätkavad direktiivi 2001/109/EÜ kohaldamist.

Artikkel 11

Volituste delegeerimine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 4 lõikes 3 ja artiklis 13 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 31. detsembrist 2011. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab uuendamisele vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 4 lõikes 3 ja artiklis 13 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Kohe pärast delegeeritud õigusakti vastuvõtmist teatab komisjon sellest samal ajal Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 4 lõike 3 ja artikli 13 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud selle suhtes vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast nende teavitamist asjaomasest õigusaktist või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle ajavahemiku möödumist komisjonile teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda ajavahemikku kahe kuu võrra pikendada.

Artikkel 12

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab nõukogu 31. juuli 1972. aasta otsuse 72/279/EMÜ (millega luuakse alaline põllumajandusstatistika komitee) (10) artikliga 1 loodud alaline põllumajandusstatistika komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Komisjon vaatab käesoleva määruse toimimise läbi 31. detsembriks 2018 ja seejärel iga viie aasta tagant. Läbivaatamise raames hindab komisjon artiklis 4 osutatud andmete koostamise vajadust. Kui komisjon leiab, et osa neist andmetest ei ole enam vajalikud, on tal volitus võtta artiklis 11 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, millega teatavad andmed I ja II lisast kustutatakse.

Artikkel 14

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EMÜ) nr 357/79 ja direktiiv (EÜ) 2001/109/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2012.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele ja direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 15

Üleminekusätted

Erandina käesoleva määruse artiklist 14, jätkatakse direktiivi 2001/109/EÜ kohaldamist käesoleva määruse artiklis 10 sätestatud tingimustel.

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 13. detsember 2011

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SZPUNAR

---

(1)  Euroopa Parlamendi 15. novembri 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 1. detsembri 2011. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 54, 5.3.1979, lk 124.

2

(3)  EÜT L 13, 16.1.2002, lk 21.

3

(4)  ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.

4

(5)  ELT L 154, 21.6.2003, lk 1.

5

(6)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

6

(7)  ELT L 316, 2.12.2009, lk 65.

7

(8)  ELT L 128, 27.5.2009, lk 15.

8

(9)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

9

(10)  EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.

10

---

I LISA

Puuvilja- ja oliiviistandike statistilised andmed

1.   Liikide jaotus sordirühmade kaupa

| Liigid | Jaotus |
| --- | --- |
| Lauaõunu kandvad õunapuud | Boskoop rouge |
| Braeburn |
| Cox Orange |
| Cripps Pink |
| Elstar |
| Fuji |
| Gala |
| Golden Delicious |
| Granny Smith |
| Idared |
| Jonagold/Jonagored |
| Morgenduft |
| Red Delicious |
| Reinette blanche du Kanada |
| Shampion |
| Lobo |
| Pinova |
| Muud |
| Õunapuud, mille viljad on tööstuslikuks töötlemiseks (vabatahtlik) |
| Lauapirne kandvad pirnipuud | Conference |
| William |
| Abate |
| Rocha |
| Coscia-Ercolini |
| Guyot |
| Blanquilla |
| Decana |
| Kaiser |
| Muud |
| Pirnipuud, mille viljad on tööstuslikuks töötlemiseks (vabatahtlik) |
| Lauavirsikuid kandvad virsikupuud | Muud virsikud kui nektariinid ja töötlemiseks ettenähtud virsikud | Kollase viljalihaga | Väga varased: saagikoristus kuni 15. juunini |
| Varased: saagikoristus 16. juunist 15. juulini |
| Vahepealsed: saagikoristus 16. juulist 15. augustini |
| Hilised: saagikoristus pärast 15. augustit |
| Valge viljalihaga | Väga varased: saagikoristus kuni 15. juunini |
| Varased: saagikoristus 16. juunist 15. juulini |
| Vahepealsed: saagikoristus 16. juulist 15. augustini |
| Hilised: saagikoristus pärast 15. augustit |
| Doughnut-virsik |
| Nektariinid | Kollase viljalihaga | Väga varased: saagikoristus kuni 15. juunini |
| Varased: saagikoristus 16. juunist 15. juulini |
| Vahepealsed: saagikoristus 16. juulist 15. augustini |
| Hilised: saagikoristus pärast 15. augustit |
| Valge viljalihaga | Väga varased: saagikoristus kuni 15. juunini |
| Varased: saagikoristus 16. juunist 15. juulini |
| Vahepealsed: saagikoristus 16. juulist 15. augustini |
| Hilised: saagikoristus pärast 15. augustit |
| Virsikupuud, mille viljad on tööstuslikuks töötlemiseks, sealhulgas Pavie sordirühm (vabatahtlik) |
| Aprikoosipuud | Väga varased: saagikoristus 31. maini |
| Varased: saagikoristus 1.–30. juunini |
| Vahepealsed: saagikoristus 1.–31. juulini |
| Hilised: saagikoristus pärast 1. augustit |
| Apelsinipuud | Navel | Varased: saagikoristus oktoobrist jaanuarini |
| Vahepealsed: saagikoristus detsembrist märtsini |
| Hilised: saagikoristus jaanuarist maini |
| Blancas | Varased: saagikoristus detsembrist märtsini |
| Hilised: saagikoristus märtsist maini |
| Veriapelsinid |
| Muud |
| Väikeseviljalised tsitrused | Satsumad | Eriti varased satsumad: saagikoristus septembrist novembrini |
| Muud satsumad: saagikoristus oktoobrist detsembrini |
| Klementiinid | Varased klementiinid: saagikoristus septembrist detsembrini |
| Vahepealsed klementiinid: saagikoristus novembrist jaanuarini |
| Hilised klementiinid: saagikoristus jaanuarist märtsini |
| Muud väikseviljalised tsitrused, sealhulgas hübriidid |
| Sidrunipuud | Talisordid: saagikoristus oktoobrist aprillini |
| Suvisordid: saagikoristus veebruarist septembrini |
| Oliivipuud | Lauaoliivid: õliks või kahesuguseks kasutuseks ettenähtud oliivid |
| Lauaviinamarjad (vabatahtlik) |
| | Valged | Seemneteta |
| Tavalised |
| Punased | Seemneteta |
| Tavalised |

Liigid

Jaotus

Lauaõunu kandvad õunapuud

Boskoop rouge

Braeburn

Cox Orange

Cripps Pink

Elstar

Fuji

Gala

Golden Delicious

Granny Smith

Idared

Jonagold/Jonagored

Morgenduft

Red Delicious

Reinette blanche du Kanada

Shampion

Lobo

Pinova

Muud

Õunapuud, mille viljad on tööstuslikuks töötlemiseks (vabatahtlik)

Lauapirne kandvad pirnipuud

Conference

William

Abate

Rocha

Coscia-Ercolini

Guyot

Blanquilla

Decana

Kaiser

Muud

Pirnipuud, mille viljad on tööstuslikuks töötlemiseks (vabatahtlik)

Lauavirsikuid kandvad virsikupuud

Muud virsikud kui nektariinid ja töötlemiseks ettenähtud virsikud

Kollase viljalihaga

Väga varased: saagikoristus kuni 15. juunini

Varased: saagikoristus 16. juunist 15. juulini

Vahepealsed: saagikoristus 16. juulist 15. augustini

Hilised: saagikoristus pärast 15. augustit

Valge viljalihaga

Väga varased: saagikoristus kuni 15. juunini

Varased: saagikoristus 16. juunist 15. juulini

Vahepealsed: saagikoristus 16. juulist 15. augustini

Hilised: saagikoristus pärast 15. augustit

Doughnut-virsik

Nektariinid

Kollase viljalihaga

Väga varased: saagikoristus kuni 15. juunini

Varased: saagikoristus 16. juunist 15. juulini

Vahepealsed: saagikoristus 16. juulist 15. augustini

Hilised: saagikoristus pärast 15. augustit

Valge viljalihaga

Väga varased: saagikoristus kuni 15. juunini

Varased: saagikoristus 16. juunist 15. juulini

Vahepealsed: saagikoristus 16. juulist 15. augustini

Hilised: saagikoristus pärast 15. augustit

Virsikupuud, mille viljad on tööstuslikuks töötlemiseks, sealhulgas Pavie sordirühm (vabatahtlik)

Aprikoosipuud

Väga varased: saagikoristus 31. maini

Varased: saagikoristus 1.–30. juunini

Vahepealsed: saagikoristus 1.–31. juulini

Hilised: saagikoristus pärast 1. augustit

Apelsinipuud

Navel

Varased: saagikoristus oktoobrist jaanuarini

Vahepealsed: saagikoristus detsembrist märtsini

Hilised: saagikoristus jaanuarist maini

Blancas

Varased: saagikoristus detsembrist märtsini

Hilised: saagikoristus märtsist maini

Veriapelsinid

Muud

Väikeseviljalised tsitrused

Satsumad

Eriti varased satsumad: saagikoristus septembrist novembrini

Muud satsumad: saagikoristus oktoobrist detsembrini

Klementiinid

Varased klementiinid: saagikoristus septembrist detsembrini

Vahepealsed klementiinid: saagikoristus novembrist jaanuarini

Hilised klementiinid: saagikoristus jaanuarist märtsini

Muud väikseviljalised tsitrused, sealhulgas hübriidid

Sidrunipuud

Talisordid: saagikoristus oktoobrist aprillini

Suvisordid: saagikoristus veebruarist septembrini

Oliivipuud

Lauaoliivid: õliks või kahesuguseks kasutuseks ettenähtud oliivid

Lauaviinamarjad (vabatahtlik)

Valged

Seemneteta

Tavalised

Punased

Seemneteta

Tavalised

2.   Tihedusklassid

| | Tihedusklassid | Õuna- ja pirnipuud | Virsiku-, nektariini- ja aprikoosipuud | Apelsinipuud, väikeseviljaliste tsitruste puud ja sidrunipuud | Oliivipuud | Lauaviinamarjad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tihedus (puude arv hektari kohta) | 1 | < 400 | < 600 | < 250 | < 140 | < 1 000 |
| 2 | 400–1 599 | 600–1 199 | 250–499 | 140–399 | 1 000–1 499 |
| 3 | 1 600-3 199 | ≥ 1 200 | 500–749 | ≥ 400 | ≥ 1 500 |
| 4 | ≥ 3 200 | | ≥ 750 | | |

Tihedusklassid

Õuna- ja pirnipuud

Virsiku-, nektariini- ja aprikoosipuud

Apelsinipuud, väikeseviljaliste tsitruste puud ja sidrunipuud

Oliivipuud

Lauaviinamarjad

Tihedus (puude arv hektari kohta)

1

< 400

< 600

< 250

< 140

< 1 000

2

400–1 599

600–1 199

250–499

140–399

1 000–1 499

3

1 600-3 199

≥ 1 200

500–749

≥ 400

≥ 1 500

4

≥ 3 200

≥ 750

3.   Vanuseklassid

| | Vanuseklassid | Õuna- ja pirnipuud | Virsiku-, nektariini- ja aprikoosipuud | Apelsinipuud, väikeseviljaliste tsitruste puud ja sidrunipuud | Oliivipuud | Lauavii namarjad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vanus (aastat istutamisaastast) | 1 | 0–4 | 0–4 | 0–4 | 0–4 | 0–3 |
| 2 | 5–14 | 5–14 | 5–14 | 5–11 | 3–9 |
| 3 | 15–24 | 15 ja üle | 15–24 | 12–49 | 9–19 |
| 4 | 25 ja üle | | 25 ja üle | 50 ja üle | 20 ja üle |

Vanuseklassid

Õuna- ja pirnipuud

Virsiku-, nektariini- ja aprikoosipuud

Apelsinipuud, väikeseviljaliste tsitruste puud ja sidrunipuud

Oliivipuud

Lauavii namarjad

Vanus (aastat istutamisaastast)

1

0–4

0–4

0–4

0–4

0–3

2

5–14

5–14

5–14

5–11

3–9

3

15–24

15 ja üle

15–24

12–49

9–19

4

25 ja üle

25 ja üle

50 ja üle

20 ja üle

4.   Kokkuvõte

4.1.   Pindala iga liigi vanuse- ja tihedusklassi kaupa riiklikul tasandil

| Liikmesriik: |
| --- |
| Liik: |
| | Kokku | Vanuseklass 1 | Vanuseklass 2 | Vanuseklass 3 | Vanuseklass 4 |
| Kokku | | | | | |
| Tihedusklass 1 | | | | | |
| Tihedusklass 2 | | | | | |
| Tihedusklass 3 | | | | | |
| Tihedusklass 4 | | | | | |

Liikmesriik:

Liik:

Kokku

Vanuseklass 1

Vanuseklass 2

Vanuseklass 3

Vanuseklass 4

Kokku

Tihedusklass 1

Tihedusklass 2

Tihedusklass 3

Tihedusklass 4

4.2.   Pindala iga liigi ja sordirühma vanuseklassi ja piirkonna kaupa (puudub liigitus tihedusklassi alusel)

| Liikmesriik: |
| --- |
| Liik: |
| Rühm: |
| | Kokku | Vanuseklass 1 | Vanuseklass 2 | Vanuseklass 3 | Vanuseklass 4 |
| Kokku | | | | | |
| Piirkond (NUTS 1) | | | | | |
| ... | | | | | |

Liikmesriik:

Liik:

Rühm:

Kokku

Vanuseklass 1

Vanuseklass 2

Vanuseklass 3

Vanuseklass 4

Kokku

Piirkond (NUTS 1)

...

4.3.   Pindala iga liigi ja sordirühma tihedusklassi ja piirkonna kaupa (puudub liigitus vanuseklassi alusel)

| Liikmesriik: |
| --- |
| Liik: |
| Rühm: |
| | Kokku | Tihedusklass 1 | Tihedusklass 2 | Tihedusklass 3 | Tihedusklass 4 |
| Kokku | | | | | |
| Piirkond (NUTS 1) | | | | | |
| ... | | | | | |

Liikmesriik:

Liik:

Rühm:

Kokku

Tihedusklass 1

Tihedusklass 2

Tihedusklass 3

Tihedusklass 4

Kokku

Piirkond (NUTS 1)

...

---

II LISA

Statistikaandmed viinamarjaistanduste kohta

Lühendid:

—   ha– hektar

—   KPN– kaitstud päritolunimetus

—   KGT– kaitstud geograafiline tähis

—   pun– punane/rosé

—   vlg– valge

Tabel 1.   Viinamarjakasvatusettevõtted tootmisliigiti
   (1)

| Muutujad/tunnused | Ettevõtete arv | Pindala
  (ha) |
| --- | --- | --- |
| Viinamarjakasvuala (saaki andev / veel mitte saaki andev) | Kokku | | |
| Saaki andev viinamarjakasvatusala, kuhu on istutatud: | veiniviinamarjasordid | | |
| — | mis sobivad KPN-iga veinide tootmiseks |

Muutujad/tunnused

Ettevõtete arv

Pindala

(ha)

Viinamarjakasvuala (saaki andev / veel mitte saaki andev)

Kokku

Saaki andev viinamarjakasvatusala, kuhu on istutatud:

veiniviinamarjasordid

—

mis sobivad KPN-iga veinide tootmiseks

| — | mis sobivad KGT-ga veinide tootmiseks |
| --- | --- |

—

mis sobivad KGT-ga veinide tootmiseks

| — | mis sobivad ilma KPN-i ja KGT-ta veinide tootmiseks |
| --- | --- |

—

mis sobivad ilma KPN-i ja KGT-ta veinide tootmiseks

| — | mille viinamarjad on ettenähtud kahesuguseks otstarbeks |
| --- | --- |

—

mille viinamarjad on ettenähtud kahesuguseks otstarbeks

kuivatatud viinamarjad

Kokku

Saaki veel mitteandvad viinamarjakasvatusalad, kuhu on istutatud:

veiniviinamarjasordid (sealhulgas kahesuguseks otstarbeks ettenähtud viinamarjad)

| — | mis sobivad KPN-iga veinide tootmiseks |
| --- | --- |

—

mis sobivad KPN-iga veinide tootmiseks

| — | mis sobivad KGT-ga veinide tootmiseks |
| --- | --- |

—

mis sobivad KGT-ga veinide tootmiseks

| — | mis sobivad ilma KPN-i ja KGT-ta veinide tootmiseks |
| --- | --- |

—

mis sobivad ilma KPN-i ja KGT-ta veinide tootmiseks

| — | mille viinamarjad on ettenähtud kahesuguseks otstarbeks |
| --- | --- |

—

mille viinamarjad on ettenähtud kahesuguseks otstarbeks

kuivatatud viinamarjad

Kokku

Viinamarjakasvatus (saaki andev / veel mitte saaki andev):

viinapuude vegetatiivse paljundamise materjali

mujal liigitamata viinamarjasorte

Tabel 2.   Viinamarjakasvatusettevõtted suurusklasside järgi riiklikul tasandil

Tabel 2.1.   Viinamarjakasvatusettevõtted viinapuude all oleva kogupindala suurusklasside järgi, viinamarjakasvatuse koguala

| Suurusklassid
  (ha) | Ettevõtete arv | Pindala
  (ha) |
| --- | --- | --- |
| < 0,10 (2) | | |
| 0,10 – < 0,50 | | |
| 0,50 – < 1 | | |
| 1 – < 3 | | |
| 3 – < 5 | | |
| 5 – < 10 | | |
| ≥ 10 | | |

Suurusklassid

(ha)

Ettevõtete arv

Pindala

(ha)

< 0,10 (2)

0,10 – < 0,50

0,50 – < 1

1 – < 3

3 – < 5

5 – < 10

≥ 10

Tabel 2.2.   Viinamarjakasvatusettevõtted viinapuude all oleva kogupindala suurusklasside järgi, veiniks ettenähtud viinamarjad – kokku

Samade jaotustega andmed kui tabelis 2.1.

Tabel 2.2.1.   Viinamarjakasvatusettevõtted viinapuude all oleva kogupindala suurusklasside järgi, kaitstud päritolunimetusega veini tootmiseks sobivad viinamarjasordid

Samade jaotustega andmed kui tabelis 2.1.

Tabel 2.2.2.   Viinamarjakasvatusettevõtted viinapuude all oleva kogupindala suurusklasside järgi, kaitstud geograafilise tähisega veini tootmiseks sobivad viinamarjasordid

Samade jaotustega andmed kui tabelis 2.1.

Tabel 2.2.3.   Viinamarjakasvatusettevõtted viinapuude all oleva kogupindala suurusklasside järgi, kahesuguseks otstarbeks ettenähtud viinamarjasordid

Samade jaotustega andmed kui tabelis 2.1.

Tabel 2.2.4.   Viinamarjakasvatusettevõtted viinapuude all oleva kogupindala suurusklasside järgi, kaitstud päritolunimetuseta ja/või kaitstud geograafilise tähiseta veini tootmiseks sobivad viinamarjasordid

Samade jaotustega andmed kui tabelis 2.1.

Tabel 2.3.   Viinamarjakasvatusettevõtted viinapuude all oleva kogupindala suurusklasside järgi, kuivatamiseks ettenähtud viinamarjasordid

Samade jaotustega andmed kui tabelis 2.1.

Tabel 2.4.   Viinamarjakasvatusettevõtted viinapuude all oleva kogupindala suurusklasside järgi, mujal liigitamata viinamarjasordid

Samade jaotustega andmed kui tabelis 2.1.

Tabel 3.   Viinamarjakasvatusettevõtted spetsialiseerumisastme ja suurusklasside kaupa riiklikul tasandil

Suurusklassid (veerus): vt tabeli 2 read (< 0,1 ha/0,10 – < 0,50 ha / jne).

| Spetsialiseerumisaste | < 0,10 ha | ... |
| --- | --- | --- |
| Ettevõtete arv | Pindala
  (ha) | Ettevõtete arv | Pindala
  (ha) |
| Viinapuid kasvatavad ettevõtted | | | | |
| Ettevõtted, mille viinamarjakasvatusalad on ette nähtud üksnes veini tootmiseks | | | | |
| — | sealhulgas ettevõtted, millel on viinamarjakasvatusalasid, mis on ette nähtud üksnes KPN-i ja KGT-ga veinide tootmiseks |

Spetsialiseerumisaste

< 0,10 ha

...

Ettevõtete arv

Pindala

(ha)

Ettevõtete arv

Pindala

(ha)

Viinapuid kasvatavad ettevõtted

Ettevõtted, mille viinamarjakasvatusalad on ette nähtud üksnes veini tootmiseks

—

sealhulgas ettevõtted, millel on viinamarjakasvatusalasid, mis on ette nähtud üksnes KPN-i ja KGT-ga veinide tootmiseks

| — | sealhulgas üksnes KPN-iga |
| --- | --- |

—

sealhulgas üksnes KPN-iga

| — | sealhulgas üksnes KGT-ga |
| --- | --- |

—

sealhulgas üksnes KGT-ga

| — | sealhulgas KPNi ja KGT-ga |
| --- | --- |

—

sealhulgas KPNi ja KGT-ga

| — | sealhulgas ettevõtted, millel on viinamarjakasvatusalasid, mis on ette nähtud üksnes KPN-i ja/või KGT-ta veinide tootmiseks |
| --- | --- |

—

sealhulgas ettevõtted, millel on viinamarjakasvatusalasid, mis on ette nähtud üksnes KPN-i ja/või KGT-ta veinide tootmiseks

| — | sealhulgas ettevõtted, millel on viinamarjakasvatusalasid, mis on ette nähtud eri liiki veinide tootmiseks |
| --- | --- |

—

sealhulgas ettevõtted, millel on viinamarjakasvatusalasid, mis on ette nähtud eri liiki veinide tootmiseks

Ettevõtted, mille viinamarjakasvatusalasid, mis on ette nähtud üksnes kuivatatud viinamarjade tootmiseks

Ettevõtted, millel on viinapuude all muid alasid

Ettevõtted, millel on mitmesugust liiki tootmiseks ettenähtud viinamarjakasvatusalasid

Tabel 4.   Peamised viinamarjasordid
   (3)

Andmete jaotus tuleks esitada üksnes juhul, kui liigi all olev kogupindala on vähemalt 500 ha.

Tabelites esitatavad sordid on kantud komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) nr 555/2008 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veinisektoris seoses toetusprogrammide, kolmandate riikidega kauplemise, tootmisvõimsuse ja kontrollidega) (4) (XIII lisa, tabel 16) alusel andmeedastuseks ettenähtud peamiste sortide ja vastavate alade nimekirja.

Kasutatavad vanuseklassid:

| | < 3 aastat |
| --- | --- |

< 3 aastat

| | 3–9 aastat |
| --- | --- |

3–9 aastat

| | 10–29 aastat |
| --- | --- |

10–29 aastat

| | ≥ 30 aastat |
| --- | --- |

≥ 30 aastat

Peamised viinamarjasordid vanuseklasside kaupa

| Viinamarjasort | < 3 aastat | ... |
| --- | --- | --- |
| Ettevõtete arv | Pindala
  (ha) | Ettevõtete arv | Pindala
  (ha) |
| Viinapuid kasvatavad ettevõtted | | | | |
| 1. | sealhulgas punaseid sorte kokku |

Viinamarjasort

< 3 aastat

...

Ettevõtete arv

Pindala

(ha)

Ettevõtete arv

Pindala

(ha)

Viinapuid kasvatavad ettevõtted

1.

sealhulgas punaseid sorte kokku

| 1.1. | sealhulgas sort 1 |
| --- | --- |

1.1.

sealhulgas sort 1

| 1.2. | sealhulgas sort 2 |
| --- | --- |

1.2.

sealhulgas sort 2

| 1.3. | sealhulgas sort ... |
| --- | --- |

1.3.

sealhulgas sort ...

...

1.N. sealhulgas muud punased segasordid

| 2. | sealhulgas valgeid sorte kokku |
| --- | --- |

2.

sealhulgas valgeid sorte kokku

| 2.1. | sealhulgas sort 1 |
| --- | --- |

2.1.

sealhulgas sort 1

| 2.2. | sealhulgas sort 2 |
| --- | --- |

2.2.

sealhulgas sort 2

| 2.3. | sealhulgas sort ... |
| --- | --- |

2.3.

sealhulgas sort ...

...

2.N. sealhulgas muud valged segasordid

| 3. | sealhulgas erinevat värvi sordid kokku |
| --- | --- |

3.

sealhulgas erinevat värvi sordid kokku

| 3.1. | sealhulgas sort 1 |
| --- | --- |

3.1.

sealhulgas sort 1

| 3.2. | sealhulgas sort 2 |
| --- | --- |

3.2.

sealhulgas sort 2

| 3.3. | sealhulgas sort ... |
| --- | --- |

3.3.

sealhulgas sort ...

...

3.N. sealhulgas muud erinevat värvi muud segasordid

| 4. | sealhulgas täpsustamata värvi sordid |
| --- | --- |

4.

sealhulgas täpsustamata värvi sordid

---

(1)  Asjaomased liikmesriigid piirkondliku liigituse alusel: BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI ja SK.

(2)  Üksnes asjaomaste liikmesriikide kohta

(3)  Asjaomased liikmesriigid piirkondliku liigituse alusel: BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI ja SK.

(4)  ELT L 170, 30.6.2008, lk 1.

---

| 30.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/21

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1338/2011,

13. detsember 2011,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2 ja artikli 209 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt, arvestades lepituskomitee poolt 31. oktoobril 2011 heakskiidetud ühist teksti (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) alusel kooskõlastanud alates 2007. aastast oma piirkondlikku koostööd Aasias, Kesk-Aasias ja Ladina-Ameerikas asuvate arengumaade ning Iraagi, Iraani, Jeemeni ja Lõuna-Aafrikaga (2). |
| --- | --- |

(1)

Ühendus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) alusel kooskõlastanud alates 2007. aastast oma piirkondlikku koostööd Aasias, Kesk-Aasias ja Ladina-Ameerikas asuvate arengumaade ning Iraagi, Iraani, Jeemeni ja Lõuna-Aafrikaga (2).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1905/2006 peamine eesmärk on aastatuhande arengueesmärke järgides kaotada vaesus. Määruse alusel arengumaades, arenevatel territooriumitel ja arenevates piirkondades rakendatavate piirkondlike programmide raames toimuv koostöö on piiratud rahastamismeetmetega, mis peavad vastama Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaks määratud ametliku arenguabi kriteeriumitele. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1905/2006 peamine eesmärk on aastatuhande arengueesmärke järgides kaotada vaesus. Määruse alusel arengumaades, arenevatel territooriumitel ja arenevates piirkondades rakendatavate piirkondlike programmide raames toimuv koostöö on piiratud rahastamismeetmetega, mis peavad vastama Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaks määratud ametliku arenguabi kriteeriumitele.

| (3) | Liidu huvides on asjaomaste arengumaadega sõlmitud suhteid veelgi süvendada, kuna kõnealused riigid on olulised partnerid, kes osalevad mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises. Liidul on strateegiline huvi edendada nende riikidega mitmekülgseid sidemeid ja toetada eelkõige majandus-, kaubandus-, akadeemilist, äri- ja teadusvahetust. Selleks on liidul tarvis konkreetset rahastamisvahendit, mille abil oleks võimalik rahastada meetmeid, mis ei vasta põhimõtteliselt ametliku arenguabi kriteeriumitele, kuid on otsustava tähtsusega suhete tugevdamisel ning annavad olulise panuse asjaomaste arengumaade edusammudesse. |
| --- | --- |

(3)

Liidu huvides on asjaomaste arengumaadega sõlmitud suhteid veelgi süvendada, kuna kõnealused riigid on olulised partnerid, kes osalevad mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises. Liidul on strateegiline huvi edendada nende riikidega mitmekülgseid sidemeid ja toetada eelkõige majandus-, kaubandus-, akadeemilist, äri- ja teadusvahetust. Selleks on liidul tarvis konkreetset rahastamisvahendit, mille abil oleks võimalik rahastada meetmeid, mis ei vasta põhimõtteliselt ametliku arenguabi kriteeriumitele, kuid on otsustava tähtsusega suhete tugevdamisel ning annavad olulise panuse asjaomaste arengumaade edusammudesse.

| (4) | 2007. ja 2008. aasta eelarvemenetluse käigus loodi neli ettevalmistavat meedet kõnealuse laiendatud koostöö edendamiseks kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artikli 49 lõike 6 punktiga b (3). Need neli ettevalmistavat meedet on: äri- ja teadusvahetus Indiaga, äri- ja teadusvahetus Hiinaga, koostöö Aasia keskmise sissetulekuga riikidega ning koostöö Ladina-Ameerika keskmise sissetulekuga riikidega. Samas artiklis on sätestatud, et ettevalmistavate meetmetega seotud seadusandlik menetlus tuleb lõpule viia enne kolmanda eelarveaasta lõppu. |
| --- | --- |

(4)

2007. ja 2008. aasta eelarvemenetluse käigus loodi neli ettevalmistavat meedet kõnealuse laiendatud koostöö edendamiseks kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artikli 49 lõike 6 punktiga b (3). Need neli ettevalmistavat meedet on: äri- ja teadusvahetus Indiaga, äri- ja teadusvahetus Hiinaga, koostöö Aasia keskmise sissetulekuga riikidega ning koostöö Ladina-Ameerika keskmise sissetulekuga riikidega. Samas artiklis on sätestatud, et ettevalmistavate meetmetega seotud seadusandlik menetlus tuleb lõpule viia enne kolmanda eelarveaasta lõppu.

| (5) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1934/2006 (4) eesmärgid ja sätted on asjakohased laiendatud koostöö alustamiseks määrusega (EÜ) nr 1905/2006 hõlmatud riikidega. Seetõttu on vajalik laiendada määruse (EÜ) nr 1934/2006 geograafilist reguleerimisala ning näha ette rahalised vahendid koostööks asjaomaste arengumaadega. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1934/2006 (4) eesmärgid ja sätted on asjakohased laiendatud koostöö alustamiseks määrusega (EÜ) nr 1905/2006 hõlmatud riikidega. Seetõttu on vajalik laiendada määruse (EÜ) nr 1934/2006 geograafilist reguleerimisala ning näha ette rahalised vahendid koostööks asjaomaste arengumaadega.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1934/2006 geograafilise reguleerimisala laiendamine asetab asjaomased arengumaad kahe välistegevuse rahastamisvahendi kohaldamisalasse. Tuleks tagada, et mõlemad rahastamisvahendid on üksteisest rangelt lahus. Määrusega (EÜ) nr 1905/2006 nähakse ette ametliku arenguabi kriteeriumitele vastavate meetmete rahastamine, määrusega (EÜ) nr 1934/2006 tuleks hõlmata üksnes sellised meetmed, mis nendele kriteeriumitele põhimõtteliselt ei vasta. Lisaks tuleks tagada, et senini määrusega (EÜ) nr 1934/2006 hõlmatud riigid (tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid) ei satu geograafilise reguleerimisala laiendamisega halvemasse olukorda, eelkõige rahastamise osas. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1934/2006 geograafilise reguleerimisala laiendamine asetab asjaomased arengumaad kahe välistegevuse rahastamisvahendi kohaldamisalasse. Tuleks tagada, et mõlemad rahastamisvahendid on üksteisest rangelt lahus. Määrusega (EÜ) nr 1905/2006 nähakse ette ametliku arenguabi kriteeriumitele vastavate meetmete rahastamine, määrusega (EÜ) nr 1934/2006 tuleks hõlmata üksnes sellised meetmed, mis nendele kriteeriumitele põhimõtteliselt ei vasta. Lisaks tuleks tagada, et senini määrusega (EÜ) nr 1934/2006 hõlmatud riigid (tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid) ei satu geograafilise reguleerimisala laiendamisega halvemasse olukorda, eelkõige rahastamise osas.

| (7) | Kuna majanduskriis on tekitanud äärmiselt pingelise eelarveolukorra kogu liidus ja soovitatav laiendamine puudutab riike, kes on mõnel juhul saavutanud liiduga võrreldava konkurentsivõime ning kus keskmine elatustase on lähedane teatud liikmesriikide omale, peaks liit oma koostöös võtma arvesse abi saavate riikide jõupingutusi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni rahvusvaheliste kokkulepete täitmisel ning aitama neil täita ülemaailmseid eesmärke kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel. |
| --- | --- |

(7)

Kuna majanduskriis on tekitanud äärmiselt pingelise eelarveolukorra kogu liidus ja soovitatav laiendamine puudutab riike, kes on mõnel juhul saavutanud liiduga võrreldava konkurentsivõime ning kus keskmine elatustase on lähedane teatud liikmesriikide omale, peaks liit oma koostöös võtma arvesse abi saavate riikide jõupingutusi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni rahvusvaheliste kokkulepete täitmisel ning aitama neil täita ülemaailmseid eesmärke kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel.

| (8) | Välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise läbivaatamisel tehti kindlaks vastuolud sätetes, millega on abikõlbmatutena välja jäetud maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks tehtavad kulud. Järjepidevuse huvides tehakse ettepanek ühtlustada kõnealused sätted muude vahendite asjakohaste sätetega. |
| --- | --- |

(8)

Välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise läbivaatamisel tehti kindlaks vastuolud sätetes, millega on abikõlbmatutena välja jäetud maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks tehtavad kulud. Järjepidevuse huvides tehakse ettepanek ühtlustada kõnealused sätted muude vahendite asjakohaste sätetega.

| (9) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1934/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1934/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1934/2006 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1934/2006 muudetakse järgmiselt:

| 1) | määruse pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

1)

määruse pealkiri asendatakse järgmisega:

| 2) | artiklid 1–4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Eesmärk
  1.   Käesolevas määruses hõlmavad tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid käesoleva määruse I lisas loetletud riike ja territooriume, ning arengumaad riike, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) (5) ning mis on loetletud käesoleva määruse II lisas. Edaspidi viidatakse neile koos kui „partnerriikidele”.
  Liidu vahenditest toetatakse käesoleva määruse kohaselt majanduslikku, rahalist, tehnilist, kultuurilist ja akadeemilist koostööd partnerriikidega artiklis 4 sätestatud valdkondades, mis jäävad nende pädevusse. Käesoleva määrusega rahastatakse meetmeid, mis ei vasta põhimõtteliselt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaks määratud ametliku arenguabi kriteeriumitele.
  2.   Partnerriikidega tehtava koostöö esmatähtis eesmärk on konkreetne reageerimine vajadusele tugevdada nendega loodud sidemeid ning jätkata sidemete arendamist nii kahepoolsel, piirkondlikul kui mitmepoolsel alusel, et luua soodsam ja läbipaistvam keskkond suhete arendamiseks liidu ja partnerriikide vahel vastavalt aluslepingutes sätestatud liidu välistegevuse põhimõtetele. See puudutab muu hulgas demokraatia edendamist, inimõiguste ja põhivabaduste ning õigusriigi põhimõtete austamist, samuti inimväärse töö ja hea valitsemistava edendamist ning keskkonna kaitsmist, et aidata kaasa partnerriikide edasiminekule ja jätkusuutlikule arengule.
  Artikkel 2
  Reguleerimisala
  1.   Koostöö on suunatud suhete arendamisele partnerriikidega, et edendada dialoogi ja vastastikust lähenemist ning jagada ja edendada ühesuguseid poliitilisi, majanduslikke ja institutsioonilisi struktuure ja väärtusi. Liit soovib ka tugevdada koostööd ja teabevahetust olemasolevate või järjest olulisemaks muutuvate kahepoolsete partneritega ja osalejatega mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises. Koostöö hõlmab ka partnereid piirkondades, kus liidul on strateegiline huvi edendada sidemeid ja aluslepingutes sätestatud väärtusi.
  2.   Nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel ja liidu rahastamise sidususe ja tõhususe tagamiseks ning piirkondliku koostöö edendamiseks võib komisjon juhul, kui rakendatav projekt või programm on oma olemuselt piirkondlik või piiriülene, artiklis 6 nimetatud iga-aastaste tegevuskavade vastuvõtmisel otsustada, et ka lisades nimetamata riigid on käesoleva määruse meetmete osas abikõlblikud. Asjaomased tingimused sätestatakse artiklis 5 nimetatud mitmeaastastes koostööprogrammides.
  3.   Komisjon muudab I ja II lisas esitatud loetelu vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitees toimuvale arengumaade loetelu korrapärasele läbivaatamisele ja teavitab sellest ka Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
  4.   Liidupoolsel rahastamisel käesoleva määruse alusel pööratakse vajaduse korral eritähelepanu sellele, kas partnerriik järgib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamisi tööstandardeid ning kas ta teeb pingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.
  5.   Käesoleva määruse II lisas nimetatud riikide puhul jälgitakse rangelt poliitika kooskõla meetmetega, mida rahastatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1905/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1337/2008, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete (6) hinnatõusule arengumaades.
  Artikkel 3
  Üldpõhimõtted
  1.   Liit on rajatud sellistele põhimõtetele nagu vabadus, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ja õigusriik ning püüab dialoogi ja koostöö kaudu edendada, arendada ja tugevdada pühendumist neile põhimõtetele partnerriikides.
  2.   Käesoleva määruse rakendamisel järgitakse partnerriikidega koostöö loomisel vajaduse korral diferentseeritud lähenemisviisi, et võtta arvesse nende majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist tausta ning liidu konkreetseid huve, strateegiaid ja prioriteete.
  3.   Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed hõlmavad koostöövaldkondi, mis on esitatud eelkõige liidu ja partnerriikide vahelistes instrumentides, lepingutes, deklaratsioonides ja tegevuskavades, ning valdkondi, mis puudutavad liidu konkreetseid huve ja prioriteete ning on nendega vastavuses.
  4.   Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete puhul seab liit eesmärgiks sidususe tagamise liidu välistegevuse muude valdkondadega ning samuti liidu muu poliitikaga, eriti arengukoostöö vallas. See tagatakse poliitika määratlemise, strateegilise kavandamise ja programmitööga ning meetmete rakendamisega.
  5.   Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed täiendavad liikmesriikide ja liidu avalik-õiguslike organite jõupingutusi ning lisavad neile väärtust ärisuhete ning kultuurilise, akadeemilise ja teadusvahetuse valdkonnas.
  6.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja vahetab temaga regulaarselt arvamusi.
  Artikkel 4
  Koostöövaldkonnad
  Liidu rahastamisega toetatakse artikliga 1 kooskõlas olevaid koostöömeetmeid ja rahastamine on kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, reguleerimisala, teiste eesmärkide ja üldpõhimõtetega. Liidu rahastamine hõlmab põhimõtteliselt ametliku arenguabi kriteeriumitele mittevastavaid meetmeid, mis võivad sisaldada piirkondlikku mõõdet, järgmistes koostöövaldkondades:






  1) | koostöö, partnerluse ja ühisprojektide edendamine liidu ja partnerriikide majandus-, ühiskonna-, kultuuri-, teadus- ja akadeemiliste ringkondade esindajate vahel; |
| --- | --- | --- |

2)

artiklid 1–4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Eesmärk

1.   Käesolevas määruses hõlmavad tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid käesoleva määruse I lisas loetletud riike ja territooriume, ning arengumaad riike, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) (5) ning mis on loetletud käesoleva määruse II lisas. Edaspidi viidatakse neile koos kui „partnerriikidele”.

Liidu vahenditest toetatakse käesoleva määruse kohaselt majanduslikku, rahalist, tehnilist, kultuurilist ja akadeemilist koostööd partnerriikidega artiklis 4 sätestatud valdkondades, mis jäävad nende pädevusse. Käesoleva määrusega rahastatakse meetmeid, mis ei vasta põhimõtteliselt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaks määratud ametliku arenguabi kriteeriumitele.

2.   Partnerriikidega tehtava koostöö esmatähtis eesmärk on konkreetne reageerimine vajadusele tugevdada nendega loodud sidemeid ning jätkata sidemete arendamist nii kahepoolsel, piirkondlikul kui mitmepoolsel alusel, et luua soodsam ja läbipaistvam keskkond suhete arendamiseks liidu ja partnerriikide vahel vastavalt aluslepingutes sätestatud liidu välistegevuse põhimõtetele. See puudutab muu hulgas demokraatia edendamist, inimõiguste ja põhivabaduste ning õigusriigi põhimõtete austamist, samuti inimväärse töö ja hea valitsemistava edendamist ning keskkonna kaitsmist, et aidata kaasa partnerriikide edasiminekule ja jätkusuutlikule arengule.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Koostöö on suunatud suhete arendamisele partnerriikidega, et edendada dialoogi ja vastastikust lähenemist ning jagada ja edendada ühesuguseid poliitilisi, majanduslikke ja institutsioonilisi struktuure ja väärtusi. Liit soovib ka tugevdada koostööd ja teabevahetust olemasolevate või järjest olulisemaks muutuvate kahepoolsete partneritega ja osalejatega mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises. Koostöö hõlmab ka partnereid piirkondades, kus liidul on strateegiline huvi edendada sidemeid ja aluslepingutes sätestatud väärtusi.

2.   Nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel ja liidu rahastamise sidususe ja tõhususe tagamiseks ning piirkondliku koostöö edendamiseks võib komisjon juhul, kui rakendatav projekt või programm on oma olemuselt piirkondlik või piiriülene, artiklis 6 nimetatud iga-aastaste tegevuskavade vastuvõtmisel otsustada, et ka lisades nimetamata riigid on käesoleva määruse meetmete osas abikõlblikud. Asjaomased tingimused sätestatakse artiklis 5 nimetatud mitmeaastastes koostööprogrammides.

3.   Komisjon muudab I ja II lisas esitatud loetelu vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitees toimuvale arengumaade loetelu korrapärasele läbivaatamisele ja teavitab sellest ka Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

4.   Liidupoolsel rahastamisel käesoleva määruse alusel pööratakse vajaduse korral eritähelepanu sellele, kas partnerriik järgib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamisi tööstandardeid ning kas ta teeb pingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.

5.   Käesoleva määruse II lisas nimetatud riikide puhul jälgitakse rangelt poliitika kooskõla meetmetega, mida rahastatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1905/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1337/2008, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete (6) hinnatõusule arengumaades.

Artikkel 3

Üldpõhimõtted

1.   Liit on rajatud sellistele põhimõtetele nagu vabadus, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ja õigusriik ning püüab dialoogi ja koostöö kaudu edendada, arendada ja tugevdada pühendumist neile põhimõtetele partnerriikides.

2.   Käesoleva määruse rakendamisel järgitakse partnerriikidega koostöö loomisel vajaduse korral diferentseeritud lähenemisviisi, et võtta arvesse nende majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist tausta ning liidu konkreetseid huve, strateegiaid ja prioriteete.

3.   Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed hõlmavad koostöövaldkondi, mis on esitatud eelkõige liidu ja partnerriikide vahelistes instrumentides, lepingutes, deklaratsioonides ja tegevuskavades, ning valdkondi, mis puudutavad liidu konkreetseid huve ja prioriteete ning on nendega vastavuses.

4.   Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete puhul seab liit eesmärgiks sidususe tagamise liidu välistegevuse muude valdkondadega ning samuti liidu muu poliitikaga, eriti arengukoostöö vallas. See tagatakse poliitika määratlemise, strateegilise kavandamise ja programmitööga ning meetmete rakendamisega.

5.   Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed täiendavad liikmesriikide ja liidu avalik-õiguslike organite jõupingutusi ning lisavad neile väärtust ärisuhete ning kultuurilise, akadeemilise ja teadusvahetuse valdkonnas.

6.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja vahetab temaga regulaarselt arvamusi.

Artikkel 4

Koostöövaldkonnad

Liidu rahastamisega toetatakse artikliga 1 kooskõlas olevaid koostöömeetmeid ja rahastamine on kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, reguleerimisala, teiste eesmärkide ja üldpõhimõtetega. Liidu rahastamine hõlmab põhimõtteliselt ametliku arenguabi kriteeriumitele mittevastavaid meetmeid, mis võivad sisaldada piirkondlikku mõõdet, järgmistes koostöövaldkondades:

1)

koostöö, partnerluse ja ühisprojektide edendamine liidu ja partnerriikide majandus-, ühiskonna-, kultuuri-, teadus- ja akadeemiliste ringkondade esindajate vahel;

| 2) | kahepoolse kaubavahetuse, investeeringuvoogude ja majanduspartnerluse stimuleerimine, pöörates tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; |
| --- | --- |

2)

kahepoolse kaubavahetuse, investeeringuvoogude ja majanduspartnerluse stimuleerimine, pöörates tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele;

| 3) | dialoogi edendamine liidu ja partnerriikide poliitika-, majandus-, ühiskonna- ja kultuuritegelaste ning asjakohastes sektorites tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

3)

dialoogi edendamine liidu ja partnerriikide poliitika-, majandus-, ühiskonna- ja kultuuritegelaste ning asjakohastes sektorites tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide vahel;

| 4) | inimestevaheliste sidemete, haridus- ja koolitusprogrammide ning loomingulise vahetuse edendamine ja vastastikuse mõistmise arendamine kultuuride vahel, eelkõige perekonna tasandil, sealhulgas meetmed, mille eesmärk on tagada ja suurendada liidu osalemist Erasmus Munduse programmis ning Euroopa haridusmessidel; |
| --- | --- |

4)

inimestevaheliste sidemete, haridus- ja koolitusprogrammide ning loomingulise vahetuse edendamine ja vastastikuse mõistmise arendamine kultuuride vahel, eelkõige perekonna tasandil, sealhulgas meetmed, mille eesmärk on tagada ja suurendada liidu osalemist Erasmus Munduse programmis ning Euroopa haridusmessidel;

| 5) | koostööprojektide edendamine sellistes valdkondades nagu teadusuuringud, teadus ja tehnoloogia, sport ja kultuur, energeetika (eelkõige taastuvenergia), transport, keskkonnaküsimused (sealhulgas kliimamuutused), tolliküsimused, finants-, õigus- ja inimõiguste küsimused ning mis tahes muud liidule ja partnerriikidele vastastikust huvi pakkuvad küsimused; |
| --- | --- |

5)

koostööprojektide edendamine sellistes valdkondades nagu teadusuuringud, teadus ja tehnoloogia, sport ja kultuur, energeetika (eelkõige taastuvenergia), transport, keskkonnaküsimused (sealhulgas kliimamuutused), tolliküsimused, finants-, õigus- ja inimõiguste küsimused ning mis tahes muud liidule ja partnerriikidele vastastikust huvi pakkuvad küsimused;

| 6) | liidualase teadlikkuse suurendamine ja selle mõistmise parandamine ning selle märgatavuse suurendamine partnerriikides; |
| --- | --- |

6)

liidualase teadlikkuse suurendamine ja selle mõistmise parandamine ning selle märgatavuse suurendamine partnerriikides;

| 7) | toetus konkreetsetele algatustele, sealhulgas teadustööle, uuringutele, katsekavadele või ühisprojektidele, mis on suunatud tõhusale ja paindlikule reageerimisele sellistele koostöö eesmärkidele, mis tulenevad arengutest liidu kahepoolsetes suhetes partnerriikidega või mille sihiks on tõuke andmine kõnealuste suhete edasisele süvendamisele ja laiendamisele. |
| --- | --- |

7)

toetus konkreetsetele algatustele, sealhulgas teadustööle, uuringutele, katsekavadele või ühisprojektidele, mis on suunatud tõhusale ja paindlikule reageerimisele sellistele koostöö eesmärkidele, mis tulenevad arengutest liidu kahepoolsetes suhetes partnerriikidega või mille sihiks on tõuke andmine kõnealuste suhete edasisele süvendamisele ja laiendamisele.

| 3) | artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Mitmeaastased koostööprogrammid ei hõlma pikemat ajavahemikku kui käesoleva määruse kehtivusaeg. Programmides sätestatakse liidu konkreetsed huvid ja prioriteedid, üldised eesmärgid ja oodatavad tulemused. Programmide geograafilise hõlmatuse osas püütakse saavutada võimalikult suur tasakaal, eelkõige Erasmus Munduse programmi puhul. Ühtlasi määratakse neis kindlaks liidupoolseks rahastamiseks valitud valdkonnad ja esitatakse vastavaks ajavahemikuks rahaeraldiste soovituslik jaotus nii kokku kui iga prioriteetse valdkonna ja partnerriigi või partnerriikide rühma jaoks eraldi. Vajaduse korral võib eraldiste suurus olla antud teatud vahemikus. Mitmeaastased koostööprogrammid vaadatakse läbi vahekokkuvõtete tegemiseks; vajaduse korral rakendatakse eriotstarbelist läbivaatamist.”; |
| --- | --- |

3)

artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Mitmeaastased koostööprogrammid ei hõlma pikemat ajavahemikku kui käesoleva määruse kehtivusaeg. Programmides sätestatakse liidu konkreetsed huvid ja prioriteedid, üldised eesmärgid ja oodatavad tulemused. Programmide geograafilise hõlmatuse osas püütakse saavutada võimalikult suur tasakaal, eelkõige Erasmus Munduse programmi puhul. Ühtlasi määratakse neis kindlaks liidupoolseks rahastamiseks valitud valdkonnad ja esitatakse vastavaks ajavahemikuks rahaeraldiste soovituslik jaotus nii kokku kui iga prioriteetse valdkonna ja partnerriigi või partnerriikide rühma jaoks eraldi. Vajaduse korral võib eraldiste suurus olla antud teatud vahemikus. Mitmeaastased koostööprogrammid vaadatakse läbi vahekokkuvõtete tegemiseks; vajaduse korral rakendatakse eriotstarbelist läbivaatamist.”;

| 4) | lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 5a
  Liidu strateegilised huvid, üldeesmärgid, rahastatavad prioriteetsed valdkonnad ja II lisas loetletud riikidega tehtava koostöö eeldatavad tulemused
  Artiklis 5 nimetatud mitmeaastaste koostööprogrammide aluseks II lisas loetletud partnerriikidega on järgmised üldeesmärgid, rahastatavad prioriteetsed valdkonnad ja eeldatavad tulemused.






  1) | Avalik diplomaatia ja tutvustamistegevus, mille eesmärk on:






  — | edendada liidu laiaulatusliku mõistmist ja nähtavust; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 5a

Liidu strateegilised huvid, üldeesmärgid, rahastatavad prioriteetsed valdkonnad ja II lisas loetletud riikidega tehtava koostöö eeldatavad tulemused

Artiklis 5 nimetatud mitmeaastaste koostööprogrammide aluseks II lisas loetletud partnerriikidega on järgmised üldeesmärgid, rahastatavad prioriteetsed valdkonnad ja eeldatavad tulemused.

1)

Avalik diplomaatia ja tutvustamistegevus, mille eesmärk on:

—

edendada liidu laiaulatusliku mõistmist ja nähtavust;

| — | edendada liidu olulisi poliitikaküsimusi käsitlevaid vaateid ja selliseid liidu väärtusi nagu demokraatia ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine; |
| --- | --- |

—

edendada liidu olulisi poliitikaküsimusi käsitlevaid vaateid ja selliseid liidu väärtusi nagu demokraatia ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine;

| — | toetada liitu ja selle poliitikat ning liidu suhteid käsitlevat mõttevahetust ja arutelu II lisas loetletud partnerriikidega; |
| --- | --- |

—

toetada liitu ja selle poliitikat ning liidu suhteid käsitlevat mõttevahetust ja arutelu II lisas loetletud partnerriikidega;

| — | töötada välja uusi lähenemisviise, mis hoogustavad positiivseid, tulemustele orienteeritud suhteid riikidega, kes teavad liidust vähe või mitte midagi. |
| --- | --- |

—

töötada välja uusi lähenemisviise, mis hoogustavad positiivseid, tulemustele orienteeritud suhteid riikidega, kes teavad liidust vähe või mitte midagi.

Neid eesmärke toetavate tegevuste tulemusel peaks paranema arusaamine ja vastastikune mõistmine liidu ja II lisas loetletud partnerriikide vahel, koos sellest tuleneva soodsa mõjuga liidu majanduslikele ja poliitilistele suhetele partneritega.

| 2) | Majandusalane partnerlus ja ettevõtjate koostöö, mille eesmärk on:






  — | parandada liidu ettevõtjate turulepääsu, eelkõige neid toetavate programmide kaudu (pakkudes sealhulgas asjakohast regulatiivset tuge kaubandustõkete osas), võttes eeskuju kauaaegsetest ettevõtete koostööprogrammidest. |
| --- | --- | --- |

2)

Majandusalane partnerlus ja ettevõtjate koostöö, mille eesmärk on:

—

parandada liidu ettevõtjate turulepääsu, eelkõige neid toetavate programmide kaudu (pakkudes sealhulgas asjakohast regulatiivset tuge kaubandustõkete osas), võttes eeskuju kauaaegsetest ettevõtete koostööprogrammidest.

Need programmid peaksid vajaduse korral täiendama olemasolevaid toetusmeetmeid. Programmid peaksid looma konkreetseid võimalusi ettevõtjate ja teadlaste vahelise koostöö tihendamiseks, suurendama käivet ja investeeringuid sihtvaldkondades ning suurendama kaubavooge II lisas loetletud partnerriikidega.

Need jõupingutused peavad olema kooskõlas komisjoni laiema strateegiaga liidu konkurentsivõime arendamiseks globaalsetel turgudel, samuti liidu muu poliitikaga konkreetsete piirkondade ja riikide suhtes, ning täiendama neid.

Vahendeid suunatakse eelkõige riikidele, kus sekkumine võib suurendada liidu ettevõtjate osalemist. Oluliselt keskendutakse liidu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kes soovivad pääseda Aasia, Ladina-Ameerika, Lähis-Ida ja Lõuna-Aafrika turgudele. Vajaduse korral suunatakse vahendid riikidesse, kes järgivad ILO põhilisi tööstandardeid ja annavad oma panuse ülemaailmsetesse jõupingutustesse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.

| 3) | Inimestevahelised sidemed, mille eesmärk on:






  — | toetada Erasmus Mundus II 2. meetme raames struktureeritud koostöö, vahetuse ja liikuvuse alusena kõrghariduse kõigil tasanditel kvaliteetseid partnerlussuhteid liidu ja kolmandate riikide kõrgharidusasutuste vahel (2. meede – 2. HARU: partnerlussuhted riikide ja territooriumidega, kes saavad abi tööstusriikide rahastamisvahendi raames); |
| --- | --- | --- |

3)

Inimestevahelised sidemed, mille eesmärk on:

—

toetada Erasmus Mundus II 2. meetme raames struktureeritud koostöö, vahetuse ja liikuvuse alusena kõrghariduse kõigil tasanditel kvaliteetseid partnerlussuhteid liidu ja kolmandate riikide kõrgharidusasutuste vahel (2. meede – 2. HARU: partnerlussuhted riikide ja territooriumidega, kes saavad abi tööstusriikide rahastamisvahendi raames);

| — | täiendada arengukoostöö rahastamisvahendist rahastatavaid Erasmus Munduse 2. meetme (2. meede – 1. HARU: partnerlussuhted riikide ja territooriumitega, kes saavad toetust Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi, arengukoostöö rahastamisvahendi, Euroopa Arengufondi ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames (endine väliskoostöö alaprogramm)) stipendiume, toetades liidu üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust kolmandatesse riikidesse; |
| --- | --- |

—

täiendada arengukoostöö rahastamisvahendist rahastatavaid Erasmus Munduse 2. meetme (2. meede – 1. HARU: partnerlussuhted riikide ja territooriumitega, kes saavad toetust Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi, arengukoostöö rahastamisvahendi, Euroopa Arengufondi ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames (endine väliskoostöö alaprogramm)) stipendiume, toetades liidu üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust kolmandatesse riikidesse;

| — | edendada koos kodanikuühiskonnaga selle kõige laiemas tähenduses paremat arusaamist liidust kui sellisest, selle seisukohtadest globaalsetes küsimustes ning majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise integratsiooni protsessidest, täiendades seeläbi ametlikke suhteid valitsusega; |
| --- | --- |

—

edendada koos kodanikuühiskonnaga selle kõige laiemas tähenduses paremat arusaamist liidust kui sellisest, selle seisukohtadest globaalsetes küsimustes ning majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise integratsiooni protsessidest, täiendades seeläbi ametlikke suhteid valitsusega;

| — | edendada koostööd, partnerlust ja ühisprojekte liidu ja partnerriikide majandus-, ühiskonna-, kultuuri-, teadus- ja akadeemiliste ringkondade esindajate vahel. |
| --- | --- |

—

edendada koostööd, partnerlust ja ühisprojekte liidu ja partnerriikide majandus-, ühiskonna-, kultuuri-, teadus- ja akadeemiliste ringkondade esindajate vahel.

Need tegevused peaksid aitama luua vastastikust kasu koostööst hariduse, kultuuri ja kodanikuühiskonna alal. See saavutatakse pakutava hariduse kvaliteedi parandamise ja vastastikuste raskuste ületamise kaudu teadmistepõhiste ühiskondade arendamisel. Teostatud meetmed peaksid andma lisaväärtust ideede, teadmiste, teaduse ja tehnika saavutuste vastastikusele rikastamisele teadlaste ja kutsetöötajate vahetuste kaudu, eelkõige partnerriikidega, kellel on liiduga võrreldavad kõrgharidussüsteemid.”;

| 5) | artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon võtab vastu iga-aastased tegevuskavad, mille aluseks on artiklis 5 nimetatud mitmeaastased koostööprogrammid, ning edastab need samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.”; |
| --- | --- |

5)

artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon võtab vastu iga-aastased tegevuskavad, mille aluseks on artiklis 5 nimetatud mitmeaastased koostööprogrammid, ning edastab need samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.”;

| 6) | artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik muutub lõikeks 1; |
| --- | --- | --- |

6)

artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik muutub lõikeks 1;

| b) | lõike 1 punktid e ja f asendatakse järgmisega:






  „e) | partnerriikide ja -piirkondade ning liidu asutatud ühisorganid; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 1 punktid e ja f asendatakse järgmisega:

„e)

partnerriikide ja -piirkondade ning liidu asutatud ühisorganid;

| f) | liidu institutsioonid ja organid, kuid üksnes artiklis 9 nimetatud toetusmeetmete rakendamiseks;”; |
| --- | --- |

f)

liidu institutsioonid ja organid, kuid üksnes artiklis 9 nimetatud toetusmeetmete rakendamiseks;”;

| c) | lisatakse järgmised lõiked:
  „2.   Nõukogu 20. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1257/96 (humanitaarabi kohta), (7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1717/2006 (stabiliseerimisvahendi kehtestamise kohta) (8) ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 alla kuuluvaid meetmeid, mis on nende määruste alusel abikõlblikud, ei rahastata käesoleva määruse alusel.
  3.   Käesoleva määruse kohast liidu abi ei kasutata relvade või laskemoona hankimise ega sõjalise või kaitseotstarbega operatsioonide rahastamiseks. |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmised lõiked:

„2.   Nõukogu 20. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1257/96 (humanitaarabi kohta), (7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1717/2006 (stabiliseerimisvahendi kehtestamise kohta) (8) ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 alla kuuluvaid meetmeid, mis on nende määruste alusel abikõlblikud, ei rahastata käesoleva määruse alusel.

3.   Käesoleva määruse kohast liidu abi ei kasutata relvade või laskemoona hankimise ega sõjalise või kaitseotstarbega operatsioonide rahastamiseks.

| 7) | artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Liidu rahastamist ei kasutata põhimõtteliselt maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks partnerriikides.”; |
| --- | --- |

7)

artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Liidu rahastamist ei kasutata põhimõtteliselt maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks partnerriikides.”;

| 8) | artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liidu rahastamisest võib katta kulutusi, mis on seotud käesoleva määruse rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistuste, järelmeetmete, seire, auditeerimise ja hindamisega, samuti mis tahes muid haldus- või tehnilise abiga seotud kulutusi, mis komisjonil, sealhulgas tema delegatsioonidel partnerriikides, võivad tekkida käesoleva määruse alusel rahastatavate operatsioonide haldamisel.”; |
| --- | --- | --- |

8)

artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liidu rahastamisest võib katta kulutusi, mis on seotud käesoleva määruse rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistuste, järelmeetmete, seire, auditeerimise ja hindamisega, samuti mis tahes muid haldus- või tehnilise abiga seotud kulutusi, mis komisjonil, sealhulgas tema delegatsioonidel partnerriikides, võivad tekkida käesoleva määruse alusel rahastatavate operatsioonide haldamisel.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon võtab mitmeaastaste koostööprogrammidega hõlmamata toetusmeetmed vastu ja edastab need üheaegselt Euroopa Parlamendile ning nõukogule.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon võtab mitmeaastaste koostööprogrammidega hõlmamata toetusmeetmed vastu ja edastab need üheaegselt Euroopa Parlamendile ning nõukogule.”;

| 9) | artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Liidu finantshuvide kaitsmine”; |
| --- | --- | --- |

9)

artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Liidu finantshuvide kaitsmine”;

| b) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Mis tahes käesolevast määrusest tulenevad lepingud sisaldavad sätteid, mis tagavad liidu finantshuvide kaitse, eelkõige seoses eeskirjade eiramise, pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega, kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (9) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest (10) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (11).
  2.   Lepingutes antakse komisjonile ja kontrollikojale selgesõnaliselt õigus iga liidu vahendeid saanud töövõtja või alltöövõtja auditeerimiseks, sealhulgas dokumentide auditeerimiseks või kohapealseks auditeerimiseks. Lepingutes on samuti selgelt väljendatud komisjoni volitused läbi viia kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatule. |
| --- | --- |

b)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Mis tahes käesolevast määrusest tulenevad lepingud sisaldavad sätteid, mis tagavad liidu finantshuvide kaitse, eelkõige seoses eeskirjade eiramise, pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega, kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (9) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest (10) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (11).

2.   Lepingutes antakse komisjonile ja kontrollikojale selgesõnaliselt õigus iga liidu vahendeid saanud töövõtja või alltöövõtja auditeerimiseks, sealhulgas dokumentide auditeerimiseks või kohapealseks auditeerimiseks. Lepingutes on samuti selgelt väljendatud komisjoni volitused läbi viia kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatule.

| 10) | artiklid 13 ja 14 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13
  Hindamine
  1.   Komisjon hindab korrapäraselt käesoleva määruse alusel rahastatud tegevusi ja programme, vajaduse korral või Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel sõltumatute välishindamiste aruannete abil, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud ning et võimaldada tal koostada soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.
  2.   Komisjon saadab teavitamise eesmärgil lõikes 1 nimetatud hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  3.   Komisjon kaasab käesoleva määruse alusel tehtava liidu koostöö hindamisetappi asjaomased sidusrühmad, sealhulgas valitsusvälised osalejad.
  Artikkel 14
  Aastaaruanne
  Komisjon vaatab läbi käesoleva määruse alusel võetud meetmete rakendamisel tehtud edusammud ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule üksikasjaliku aastaaruande käesoleva määruse rakendamise kohta. Aruandes esitatakse eelarve täitmise tulemused ja tutvustatakse kõiki rahastatud meetmeid ja programme ning võimaluste piires tuuakse välja koostöömeetmete ja -programmide peamised tulemused ja mõju.”; |
| --- | --- |

10)

artiklid 13 ja 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Hindamine

1.   Komisjon hindab korrapäraselt käesoleva määruse alusel rahastatud tegevusi ja programme, vajaduse korral või Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel sõltumatute välishindamiste aruannete abil, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud ning et võimaldada tal koostada soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.

2.   Komisjon saadab teavitamise eesmärgil lõikes 1 nimetatud hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Komisjon kaasab käesoleva määruse alusel tehtava liidu koostöö hindamisetappi asjaomased sidusrühmad, sealhulgas valitsusvälised osalejad.

Artikkel 14

Aastaaruanne

Komisjon vaatab läbi käesoleva määruse alusel võetud meetmete rakendamisel tehtud edusammud ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule üksikasjaliku aastaaruande käesoleva määruse rakendamise kohta. Aruandes esitatakse eelarve täitmise tulemused ja tutvustatakse kõiki rahastatud meetmeid ja programme ning võimaluste piires tuuakse välja koostöömeetmete ja -programmide peamised tulemused ja mõju.”;

| 11) | artikkel 16 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 16
  Finantssätted
  Käesoleva määruse rakendamise lähtesumma ajavahemikul 2007–2013 on 172 miljonit eurot I lisas loetletud riikide ja 176 miljonit eurot II lisas loetletud riikide puhul. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.”; |
| --- | --- |

11)

artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 16

Finantssätted

Käesoleva määruse rakendamise lähtesumma ajavahemikul 2007–2013 on 172 miljonit eurot I lisas loetletud riikide ja 176 miljonit eurot II lisas loetletud riikide puhul. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.”;

| 12) | lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

  Käesoleva määrusega hõlmatud tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumite loetelu”; |
| --- | --- |

12)

lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

Käesoleva määrusega hõlmatud tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumite loetelu”;

| 13) | lisatakse uued lisad II ja III, mille tekst on esitatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

13)

lisatakse uued lisad II ja III, mille tekst on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 13. detsember 2011

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SZPUNAR

---

(1)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. detsembri 2010. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 7E, 12.1.2011, lk 1). Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 28. novembri 2011. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

2

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

3

(4)  ELT L 405, 30.12.2006, lk 41.

4

(5)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

5

(6)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 62.”;

6

(7)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1.

7

(8)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 1.”;

8

(9)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

9

(10)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

10

(11)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.”;

11

---

LISA

II LISA

Määrusega hõlmatud arengumaade loetelu

Ladina-Ameerika

| 1. | Argentina |
| --- | --- |

1.

Argentina

| 2. | Boliivia |
| --- | --- |

2.

Boliivia

| 3. | Brasiilia |
| --- | --- |

3.

Brasiilia

| 4. | Tšiili |
| --- | --- |

4.

Tšiili

| 5. | Colombia |
| --- | --- |

5.

Colombia

| 6. | Costa Rica |
| --- | --- |

6.

Costa Rica

| 7. | Kuuba |
| --- | --- |

7.

Kuuba

| 8. | Ecuador |
| --- | --- |

8.

Ecuador

| 9. | El Salvador |
| --- | --- |

9.

El Salvador

| 10. | Guatemala |
| --- | --- |

10.

Guatemala

| 11. | Honduras |
| --- | --- |

11.

Honduras

| 12. | Mehhiko |
| --- | --- |

12.

Mehhiko

| 13. | Nicaragua |
| --- | --- |

13.

Nicaragua

| 14. | Panama |
| --- | --- |

14.

Panama

| 15. | Paraguay |
| --- | --- |

15.

Paraguay

| 16. | Peruu |
| --- | --- |

16.

Peruu

| 17. | Uruguay |
| --- | --- |

17.

Uruguay

| 18. | Venezuela |
| --- | --- |

18.

Venezuela

Aasia

| 19. | Afganistan |
| --- | --- |

19.

Afganistan

| 20. | Bangladesh |
| --- | --- |

20.

Bangladesh

| 21. | Bhutan |
| --- | --- |

21.

Bhutan

| 22. | Birma/Myanmar |
| --- | --- |

22.

Birma/Myanmar

| 23. | Kambodža |
| --- | --- |

23.

Kambodža

| 24. | Hiina |
| --- | --- |

24.

Hiina

| 25. | India |
| --- | --- |

25.

India

| 26. | Indoneesia |
| --- | --- |

26.

Indoneesia

| 27. | Korea Rahvademokraatlik Vabariik |
| --- | --- |

27.

Korea Rahvademokraatlik Vabariik

| 28. | Laos |
| --- | --- |

28.

Laos

| 29. | Malaisia |
| --- | --- |

29.

Malaisia

| 30. | Maldiivid |
| --- | --- |

30.

Maldiivid

| 31. | Mongoolia |
| --- | --- |

31.

Mongoolia

| 32. | Nepal |
| --- | --- |

32.

Nepal

| 33. | Pakistan |
| --- | --- |

33.

Pakistan

| 34. | Filipiinid |
| --- | --- |

34.

Filipiinid

| 35. | Sri Lanka |
| --- | --- |

35.

Sri Lanka

| 36. | Tai |
| --- | --- |

36.

Tai

| 37. | Vietnam |
| --- | --- |

37.

Vietnam

Kesk-Aasia

| 38. | Kasahstan |
| --- | --- |

38.

Kasahstan

| 39. | Kirgiisi Vabariik |
| --- | --- |

39.

Kirgiisi Vabariik

| 40. | Tadžikistan |
| --- | --- |

40.

Tadžikistan

| 41. | Türkmenistan |
| --- | --- |

41.

Türkmenistan

| 42. | Usbekistan |
| --- | --- |

42.

Usbekistan

Lähis-Ida

| 43. | Iraan |
| --- | --- |

43.

Iraan

| 44. | Iraak |
| --- | --- |

44.

Iraak

| 45. | Jeemen |
| --- | --- |

45.

Jeemen

Lõuna-Aafrika

| 46. | Lõuna-Aafrika |
| --- | --- |

46.

Lõuna-Aafrika

III LISA

Rahaeraldised koostöö tegemiseks II lisas loetletud riikidega

Ajavahemikus 2011–2013 on rahaliste vahendite jaotus prioriteetsete valdkondade lõikes koostöö tegemiseks II lisas loetletud partnerriikidega järgmine.

| Prioriteetne valdkond | |
| --- | --- |
| Avalik diplomaatia ja tutvustamistegevus | Vähemalt 5 % |
| Majandusalane partnerlus ja ettevõtjate koostöö edendamine | Vähemalt 50 % |
| Inimestevahelised sidemed | Vähemalt 20 % |
| Eraldamata reserv ja halduskulud | Kuni 10 % |

Prioriteetne valdkond

Avalik diplomaatia ja tutvustamistegevus

Vähemalt 5 %

Majandusalane partnerlus ja ettevõtjate koostöö edendamine

Vähemalt 50 %

Inimestevahelised sidemed

Vähemalt 20 %

Eraldamata reserv ja halduskulud

Kuni 10 %

---

KOMISJONI AVALDUS ARTIKLI 16 KOHTA

Määruses käsitletakse teatud hulga konkreetsete mitteametlike arenguabitegevuste toetamise küsimust arengukoostöö vahendi alla kuuluvates riikides (arengukoostöö vahendi määrus nr 1905/2006). Kõnealune määrus peaks pakkuma sellele probleemile ühekordse lahenduse.

Komisjon kinnitab taas, et vaesuse kaotamine, sealhulgas aastatuhande eesmärkide järgimine, on ja jääb tema arengukoostöö peamiseks eesmärgiks.

Komisjon tuletab meelde, et artiklis 16 kindlaksmääratud lähtesummat II lisas toodud riikide jaoks kohaldatakse mitteametlike arenguabitegevuste jaoks ettenähtud sihtotstarbeliste eelarveridade kaudu.

Lisaks kinnitab komisjon oma kavatsust pidada ajavahemikul 2007–2013 kinni arengukoostöö vahendi määruse (määrus nr 1905/2006) artiklis 38 kindlaksmääratud lähtesummast ning sama määruse arenguabi kriteeriumite täitmist käsitlevatest sätetest. Komisjon tuletab meelde, et tema praeguse rahastamiskava kohaselt ületatakse see lähtesumma 2013. aastal.

Seoses sellega kavatseb komisjon esitada eelarveprojektid, millega tagatakse arengukoostöö vahendi määruse nr 1905/2006 kohaselt ajavahemikul kuni 2013. aastani Aasiale ja Ladina-Ameerikale ettenähtud arenguabi kasv selliselt, et see ei mõjuta praegu arengukoostöö vahendi määruse ja ELi eelarve kohaselt kavandatud arenguabi suurust üldiselt.

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU AVALDUS DELEGEERITUD ÕIGUSAKTIDE KASUTAMISE KOHTA TULEVASES MITMEAASTASES FINANTSRAAMISTIKUS (2014–2020)

Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad teadmiseks komisjoni teatise „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (KOM(2011) 500 (1)), eelkõige seoses delegeeritud aktide kavandatud kasutamisega tulevaste välisrahastamise vahendite raames, ja jäävad ootama õigusaktide ettepanekuid, mis võetakse nõuetekohaselt arvesse.

---

(1)  Komisjon kinnitab oma teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (KOM(2011) 500), et

„Lisaks tehakse eri vahendite tulevastes õiguslikes alustes ettepanek kasutada rohkem delegeeritud õigusakte, mis võimaldavad poliitikat rahastamisperioodi jooksul paindlikumalt hallata, pidades ühtlasi kinni kahe seadusandliku institutsiooni põhimõttest.”

ja

„Leitakse, et tuleks parandada välisabi demokraatlikku kontrolli. Seda oleks võimalik saavutada, kasutades programmide teatavate aspektide puhul delegeeritud õigusakte asutamislepingu artikli 290 kohaselt. See asetaks kaasseadusandjad võrdsesse olukorda ning tagaks programmitöö suurema paindlikkuse. Euroopa Arengufondiga seoses tehakse ettepanek viia kontroll kooskõlla arengukoostöö rahastamisvahendiga, võttes samas arvesse kõnealuse vahendi eripära.”

---

| 30.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/30

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1339/2011,

13. detsember 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 209 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt, arvestades lepituskomitee poolt 31. oktoobril 2011 heakskiidetud ühist teksti (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse välisabi tõhustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks loodi 2006. aastal abi kavandamise ja osutamise uus raamistik. See raamistik sisaldab nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006 (millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend), (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006 (millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta), (3) nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1934/2006 (millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega), (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1717/2006 (millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend), (5) nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrust (Euratom) nr 300/2007 (millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend), (6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2006 (rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas) (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1905/2006 (8). |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse välisabi tõhustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks loodi 2006. aastal abi kavandamise ja osutamise uus raamistik. See raamistik sisaldab nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006 (millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend), (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006 (millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta), (3) nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1934/2006 (millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega), (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1717/2006 (millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend), (5) nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrust (Euratom) nr 300/2007 (millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend), (6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2006 (rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas) (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1905/2006 (8).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1905/2006 rakendamisel puudub järjepidevus seoses erandiga põhimõttest, et liidu abi ei kasutata maksude, lõivude ja muude tasude maksmiseks. Seda arvestades tehakse ettepanek muuta kõnealuse määruse asjakohaseid sätteid, et viia see vastavusse muude osutatud õigusaktidega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1905/2006 rakendamisel puudub järjepidevus seoses erandiga põhimõttest, et liidu abi ei kasutata maksude, lõivude ja muude tasude maksmiseks. Seda arvestades tehakse ettepanek muuta kõnealuse määruse asjakohaseid sätteid, et viia see vastavusse muude osutatud õigusaktidega.

| (3) | Käesolev määrus ei lähe määruse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev määrus ei lähe määruse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4.

| (4) | Määrust (EÜ) nr 1905/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EÜ) nr 1905/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1905/2006 artikli 25 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liidu abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 13. detsember 2011

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SZPUNAR

---

(1)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. detsembri 2010. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 7 E, 12.1.2011, lk 11). Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 28. novembri 2011. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

2

(3)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 405, 30.12.2006, lk 41.

4

(5)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 1.

5

(6)  ELT L 81, 22.3.2007, lk 1.

6

(7)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 1.

7

(8)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

8

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU AVALDUS DELEGEERITUD ÕIGUSAKTIDE KASUTAMISE KOHTA TULEVASES MITMEAASTASES FINANTSRAAMISTIKUS (2014–2020)

Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad teadmiseks komisjoni teatise „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (KOM(2011) 500 (1)), eelkõige seoses delegeeritud aktide kavandatud kasutamisega tulevaste välisrahastamise vahendite raames, ja jäävad ootama õigusaktide ettepanekuid, mis võetakse nõuetekohaselt arvesse.

---

(1)  Komisjon kinnitab oma teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (KOM(2011) 500), et

„Lisaks tehakse eri vahendite tulevastes õiguslikes alustes ettepanek kasutada rohkem delegeeritud õigusakte, mis võimaldavad poliitikat rahastamisperioodi jooksul paindlikumalt hallata, pidades ühtlasi kinni kahe seadusandliku institutsiooni põhimõttest.”

ja

„Leitakse, et tuleks parandada välisabi demokraatlikku kontrolli. Seda oleks võimalik saavutada, kasutades programmide teatavate aspektide puhul delegeeritud õigusakte asutamislepingu artikli 290 kohaselt. See asetaks kaasseadusandjad võrdsesse olukorda ning tagaks programmitöö suurema paindlikkuse. Euroopa Arengufondiga seoses tehakse ettepanek viia kontroll kooskõlla arengukoostöö rahastamisvahendiga, võttes samas arvesse kõnealuse vahendi eripära.”

---

| 30.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/32

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1340/2011,

13. detsember 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 209 lõiget 1 ja artiklit 212,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt, arvestades lepituskomitee poolt 31. oktoobril 2011 heakskiidetud ühist teksti (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse välisabi tõhustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks loodi 2006. aastal abi kavandamise ja osutamise uus raamistik. See raamistik sisaldab nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta, (3) nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega, (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend, (5) nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrust (Euratom) nr 300/2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend, (6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1889/2006 (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (8). |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse välisabi tõhustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks loodi 2006. aastal abi kavandamise ja osutamise uus raamistik. See raamistik sisaldab nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta, (3) nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega, (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend, (5) nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrust (Euratom) nr 300/2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend, (6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1889/2006 (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (8).

| (2) | Nimetatud määruste rakendamisel puudub järjepidevus seoses erandiga põhimõttest, et liidu abi ei kasutata maksude, lõivude ja muude tasude maksmiseks. Seda arvestades tehakse ettepanek muuta määruse (EÜ) nr 1889/2006 asjakohaseid sätteid, et viia see vastavusse muude osutatud õigusaktidega. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud määruste rakendamisel puudub järjepidevus seoses erandiga põhimõttest, et liidu abi ei kasutata maksude, lõivude ja muude tasude maksmiseks. Seda arvestades tehakse ettepanek muuta määruse (EÜ) nr 1889/2006 asjakohaseid sätteid, et viia see vastavusse muude osutatud õigusaktidega.

| (3) | Käesolev määrus ei lähe määruse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev määrus ei lähe määruse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4.

| (4) | Määrust (EÜ) nr 1889/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EÜ) nr 1889/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1889/2006 artikli 13 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Liidu abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 13. detsember 2011

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SZPUNAR

---

(1)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. detsembri 2010. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 7 E, 12.1.2011, lk 14). Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 28. novembri 2011. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

2

(3)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 405, 30.12.2006, lk 41.

4

(5)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 1.

5

(6)  ELT L 81, 22.3.2007, lk 1.

6

(7)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 1.

7

(8)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

8

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU AVALDUS DELEGEERITUD ÕIGUSAKTIDE KASUTAMISE KOHTA TULEVASES MITMEAASTASES FINANTSRAAMISTIKUS (2014–2020)

Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad teadmiseks komisjoni teatise „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (KOM(2011) 500 (1)), eelkõige seoses delegeeritud aktide kavandatud kasutamisega tulevaste välisrahastamise vahendite raames, ja jäävad ootama õigusaktide ettepanekuid, mis võetakse nõuetekohaselt arvesse.

---

(1)  Komisjon kinnitab oma teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (KOM(2011) 500), et

„Lisaks tehakse eri vahendite tulevastes õiguslikes alustes ettepanek kasutada rohkem delegeeritud õigusakte, mis võimaldavad poliitikat rahastamisperioodi jooksul paindlikumalt hallata, pidades ühtlasi kinni kahe seadusandliku institutsiooni põhimõttest.”

ja

„Leitakse, et tuleks parandada välisabi demokraatlikku kontrolli. Seda oleks võimalik saavutada, kasutades programmide teatavate aspektide puhul delegeeritud õigusakte asutamislepingu artikli 290 kohaselt. See asetaks kaasseadusandjad võrdsesse olukorda ning tagaks programmitöö suurema paindlikkuse. Euroopa Arengufondiga seoses tehakse ettepanek viia kontroll kooskõlla arengukoostöö rahastamisvahendiga, võttes samas arvesse kõnealuse vahendi eripära.”

---

| 30.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/34

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1341/2011,

13. detsember 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 209 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt, arvestades lepituskomitee poolt 31. oktoobril 2011 heakskiidetud ühist teksti (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu arengupoliitika eesmärk on vähendada vaesust ja lõpuks see kaotada. |
| --- | --- |

(1)

Liidu arengupoliitika eesmärk on vähendada vaesust ja lõpuks see kaotada.

| (2) | Liit kui Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liige on pühendunud kaubandusküsimuste kaasamisele arengustrateegiatesse ja rahvusvahelise kaubavahetuse edendamisele, et kiirendada majanduse arengut ja vähendada vaesust ning pikemas perspektiivis see kaotada kogu maailmas. |
| --- | --- |

(2)

Liit kui Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liige on pühendunud kaubandusküsimuste kaasamisele arengustrateegiatesse ja rahvusvahelise kaubavahetuse edendamisele, et kiirendada majanduse arengut ja vähendada vaesust ning pikemas perspektiivis see kaotada kogu maailmas.

| (3) | Liit toetab Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riike (AKV riigid) vaesuse vähendamise, jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu teel ning tunnistab nende riikide kaubasektorite olulisust. |
| --- | --- |

(3)

Liit toetab Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riike (AKV riigid) vaesuse vähendamise, jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu teel ning tunnistab nende riikide kaubasektorite olulisust.

| (4) | Liit on pühendunud arenguriikide sujuva ja järkjärgulise maailmamajandusse kaasamise toetamisele eesmärgiga tagada jätkusuutlik areng. Peamistel banaane eksportivatel AKV riikidel võib esineda probleeme seoses kauplemise korra muutumisega, eelkõige enamsoodustustariifi liberaliseerimisega WTO raames ning seoses liidu ja Ladina-Ameerika riikide vahel sõlmitud või sõlmimisel olevate kahepoolsete või piirkondlike kokkulepetega. Seepärast tuleks AKV riikide banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete programm (edaspidi „programm”) lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EÜ) nr 1905/2006 (2). |
| --- | --- |

(4)

Liit on pühendunud arenguriikide sujuva ja järkjärgulise maailmamajandusse kaasamise toetamisele eesmärgiga tagada jätkusuutlik areng. Peamistel banaane eksportivatel AKV riikidel võib esineda probleeme seoses kauplemise korra muutumisega, eelkõige enamsoodustustariifi liberaliseerimisega WTO raames ning seoses liidu ja Ladina-Ameerika riikide vahel sõlmitud või sõlmimisel olevate kahepoolsete või piirkondlike kokkulepetega. Seepärast tuleks AKV riikide banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete programm (edaspidi „programm”) lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EÜ) nr 1905/2006 (2).

| (5) | Programmi raames võetavad rahalise abi meetmed peaksid olema suunatud banaanikasvatuspiirkondade ja banaanide väärtusahelas osalevate elanike, eelkõige väiketootjate ja -ettevõtjate elatustaseme tõstmisele ja elutingimuste parandamisele, samuti töönormide, töötervishoiu- ja ohutusstandardite ning keskkonnanõuete vastavuse tagamisele, eelkõige pestitsiidide kasutamise ja nendega kokkupuutumise osas. Seetõttu tuleks meetmetega toetada Euroopa Liitu toimuvast banaaniekspordist sõltuvate piirkondade kohandumist ja vajaduse korral ümberkorraldamist sektorikohase eelarvetoetuse või projektikohaste sekkumiste kaudu. Meetmetes tuleks arvesse võtta banaaniekspordisektori eeldatavat arengut ja nende eesmärk peaks olema tagada sotsiaalvaldkonna vastupidavus, majandustegevuse mitmekesistamine ja investeerimine konkurentsivõime suurendamisse, juhul kui see on elujõuline strateegia, võttes arvesse kogemusi ja tulemusi, mis on saadud traditsioonilistele banaane tarnivatele AKV riikidele mõeldud eriabisüsteemiga vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2686/94 (3) ja traditsioonilistele banaane tarnivatele AKV riikidele antava toetuse eriraamistikuga vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 856/1999 (4) ning vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1609/1999 (5). Liit tunnistab, et on oluline edendada banaanikaubandusest saadava tulu õiglasemat jaotumist. |
| --- | --- |

(5)

Programmi raames võetavad rahalise abi meetmed peaksid olema suunatud banaanikasvatuspiirkondade ja banaanide väärtusahelas osalevate elanike, eelkõige väiketootjate ja -ettevõtjate elatustaseme tõstmisele ja elutingimuste parandamisele, samuti töönormide, töötervishoiu- ja ohutusstandardite ning keskkonnanõuete vastavuse tagamisele, eelkõige pestitsiidide kasutamise ja nendega kokkupuutumise osas. Seetõttu tuleks meetmetega toetada Euroopa Liitu toimuvast banaaniekspordist sõltuvate piirkondade kohandumist ja vajaduse korral ümberkorraldamist sektorikohase eelarvetoetuse või projektikohaste sekkumiste kaudu. Meetmetes tuleks arvesse võtta banaaniekspordisektori eeldatavat arengut ja nende eesmärk peaks olema tagada sotsiaalvaldkonna vastupidavus, majandustegevuse mitmekesistamine ja investeerimine konkurentsivõime suurendamisse, juhul kui see on elujõuline strateegia, võttes arvesse kogemusi ja tulemusi, mis on saadud traditsioonilistele banaane tarnivatele AKV riikidele mõeldud eriabisüsteemiga vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2686/94 (3) ja traditsioonilistele banaane tarnivatele AKV riikidele antava toetuse eriraamistikuga vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 856/1999 (4) ning vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1609/1999 (5). Liit tunnistab, et on oluline edendada banaanikaubandusest saadava tulu õiglasemat jaotumist.

| (6) | Kõnealune programm peaks aitama kaasa kohanemisprotsessile nendes AKV riikides, kes on viimastel aastatel eksportinud liitu märkimisväärses koguses banaane ja keda võib mõjutada Genfi banaanikaubanduslepingu (6) raames või liidu ning teatavate Ladina-Ameerika riikide vahel sõlmitud või sõlmimisel olevate kahepoolsete või piirkondlike kokkulepete tagajärjel toimuv liberaliseerimine. Programm põhineb tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistikul. Programm on kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega WTO raames ning on ümberkorralduslik, lähtub konkurentsivõime suurendamise eesmärgist ja on seega ajutine, kestusega kolm aastat (2011–2013). |
| --- | --- |

(6)

Kõnealune programm peaks aitama kaasa kohanemisprotsessile nendes AKV riikides, kes on viimastel aastatel eksportinud liitu märkimisväärses koguses banaane ja keda võib mõjutada Genfi banaanikaubanduslepingu (6) raames või liidu ning teatavate Ladina-Ameerika riikide vahel sõlmitud või sõlmimisel olevate kahepoolsete või piirkondlike kokkulepete tagajärjel toimuv liberaliseerimine. Programm põhineb tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistikul. Programm on kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega WTO raames ning on ümberkorralduslik, lähtub konkurentsivõime suurendamise eesmärgist ja on seega ajutine, kestusega kolm aastat (2011–2013).

| (7) | Komisjoni 17. märtsi 2010. aasta teatise „Kahe aasta aruanne tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistiku kohta” järelduste kohaselt andsid varasemad abiprogrammid märkimisväärse panuse majanduse eduka mitmekesistamise suutlikkuse paranemisse, kuigi täpset mõju ei saa veel kindlaks määrata ning AKV riikide banaaniekspordi jätkusuutlikkus on endiselt habras. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 17. märtsi 2010. aasta teatise „Kahe aasta aruanne tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistiku kohta” järelduste kohaselt andsid varasemad abiprogrammid märkimisväärse panuse majanduse eduka mitmekesistamise suutlikkuse paranemisse, kuigi täpset mõju ei saa veel kindlaks määrata ning AKV riikide banaaniekspordi jätkusuutlikkus on endiselt habras.

| (8) | Komisjon on hinnanud toetuste eriraamistiku programmi, kuid ei ole läbi viinud banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete mõjuhinnangut. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon on hinnanud toetuste eriraamistiku programmi, kuid ei ole läbi viinud banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete mõjuhinnangut.

| (9) | Komisjon peaks tagama, et kõnealune programm oleks kooskõlas abisaajariikides rakendatavate piirkondlike ja riiklike näidisprogrammidega, eelkõige seoses majanduslike, põllumajanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisega. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon peaks tagama, et kõnealune programm oleks kooskõlas abisaajariikides rakendatavate piirkondlike ja riiklike näidisprogrammidega, eelkõige seoses majanduslike, põllumajanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisega.

| (10) | Peaaegu 2 % maailma banaanikaubandusest on sertifitseeritud õiglase kaubanduse süsteemi tootjaorganisatsioonide poolt. Õiglase kaubanduse miinimumhinnad määratakse jätkusuutliku tootmise kulude alusel, mis kehtestatakse sidusrühmadega konsulteerides, eesmärgiga võtta arvesse rahuldavate sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimisega seotud kulusid ning toota mõistlikku kasumit, et tootjad saaksid tagada endale elatise pikemaks ajaks. |
| --- | --- |

(10)

Peaaegu 2 % maailma banaanikaubandusest on sertifitseeritud õiglase kaubanduse süsteemi tootjaorganisatsioonide poolt. Õiglase kaubanduse miinimumhinnad määratakse jätkusuutliku tootmise kulude alusel, mis kehtestatakse sidusrühmadega konsulteerides, eesmärgiga võtta arvesse rahuldavate sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimisega seotud kulusid ning toota mõistlikku kasumit, et tootjad saaksid tagada endale elatise pikemaks ajaks.

| (11) | Kohalike töötajate ekspluateerimise ärahoidmiseks tuleks banaanisektori tootmisahelas saavutada kokkulepe sektori toodetud tulu õiglase jaotamise osas. |
| --- | --- |

(11)

Kohalike töötajate ekspluateerimise ärahoidmiseks tuleks banaanisektori tootmisahelas saavutada kokkulepe sektori toodetud tulu õiglase jaotamise osas.

| (12) | Määrust (EÜ) nr 1905/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Määrust (EÜ) nr 1905/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1905/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Liidu abi rakendamine
  Kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, reguleerimisala, eesmärkide ja üldpõhimõtetega rakendatakse liidu abi artiklites 5–16 sätestatud geograafiliste ja temaatiliste programmide ning artiklites 17 ja 17a sätestatud programmide kaudu.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Liidu abi rakendamine

Kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, reguleerimisala, eesmärkide ja üldpõhimõtetega rakendatakse liidu abi artiklites 5–16 sätestatud geograafiliste ja temaatiliste programmide ning artiklites 17 ja 17a sätestatud programmide kaudu.”

| 2) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 17a
  Peamised banaane tarnivad AKV riigid
  1.   IIIa lisas loetletud banaane tarnivate AKV riikide suhtes kohaldatakse banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete programmi (edaspidi „programm”).






  a) | Üldeesmärgid
  Liidu abi eesmärk on:






  i) | toetada kohandumisprotsessi pärast liidu banaanituru liberaliseerimist WTO raames; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 17a

Peamised banaane tarnivad AKV riigid

1.   IIIa lisas loetletud banaane tarnivate AKV riikide suhtes kohaldatakse banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete programmi (edaspidi „programm”).

a)

Üldeesmärgid

Liidu abi eesmärk on:

i)

toetada kohandumisprotsessi pärast liidu banaanituru liberaliseerimist WTO raames;

| ii) | võidelda vaesuse vastu, parandades asjaomaste põllumajandustootjate ja isikute elatustaset ja elutingimusi. |
| --- | --- |

ii)

võidelda vaesuse vastu, parandades asjaomaste põllumajandustootjate ja isikute elatustaset ja elutingimusi.

| b) | Üldised prioriteedid
  Liidu abi andmisel arvestatakse nii asjaomaste riikide poliitika ja kohanemisstrateegiate kui ka nende piirkondliku keskkonnaga (liidu äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide läheduse tähenduses) ning keskendutakse ühele või mitmele järgmistest koostöövaldkondadest:






  i) | tegelemine eelkõige kohalikes kogukondades ja nende kõige haavatavamates rühmades ilmnevate kohanemisprotsessi laiemate järelmõjudega, mis on seotud tööhõive ja sotsiaalteenuste ning maakasutuse ja keskkonna taastamisega, kuid ei pruugi nendega piirduda; |
| --- | --- | --- |

b)

Üldised prioriteedid

Liidu abi andmisel arvestatakse nii asjaomaste riikide poliitika ja kohanemisstrateegiate kui ka nende piirkondliku keskkonnaga (liidu äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide läheduse tähenduses) ning keskendutakse ühele või mitmele järgmistest koostöövaldkondadest:

i)

tegelemine eelkõige kohalikes kogukondades ja nende kõige haavatavamates rühmades ilmnevate kohanemisprotsessi laiemate järelmõjudega, mis on seotud tööhõive ja sotsiaalteenuste ning maakasutuse ja keskkonna taastamisega, kuid ei pruugi nendega piirduda;

| ii) | banaanidest sõltuvate piirkondade majanduse mitmekesistamise edendamine, juhul kui see on elujõuline strateegia; |
| --- | --- |

ii)

banaanidest sõltuvate piirkondade majanduse mitmekesistamise edendamine, juhul kui see on elujõuline strateegia;

| iii) | banaaniekspordisektori konkurentsivõime suurendamine, kui see on jätkusuutlik, arvestades seejuures ahela eri sidusrühmade olukorda. |
| --- | --- |

iii)

banaaniekspordisektori konkurentsivõime suurendamine, kui see on jätkusuutlik, arvestades seejuures ahela eri sidusrühmade olukorda.

Programmidega edendatakse vastavusseviimist töö- ja ohutusnormidega ning keskkonnanõuetega, sealhulgas pestitsiidide kasutamise ja nendega kokkupuutumise osas.

| c) | Eeldatavad üldtulemused
  Abi tulemused peavad olema vastavuses käesoleva artikli punktis a sätestatud eesmärkidega. Eelkõige püütakse liidu abiga ning koostöös abisaavate riikidega saavutada tulemusi sotsiaal-, keskkonna ja majanduse valdkonnas. |
| --- | --- |

c)

Eeldatavad üldtulemused

Abi tulemused peavad olema vastavuses käesoleva artikli punktis a sätestatud eesmärkidega. Eelkõige püütakse liidu abiga ning koostöös abisaavate riikidega saavutada tulemusi sotsiaal-, keskkonna ja majanduse valdkonnas.

2.   IV lisas osutatud summa ulatuses määrab komisjon kindlaks igale käesoleva artikli lõikes 1 osutatud, banaane tarnivale abikõlblikule AKV riigile võimaldatava soovitusliku maksimumsumma järgmiste kriteeriumite alusel:

| a) | liiduga toimuva banaanikaubanduse maht, kusjuures liidu impordi suurem maht asjaomasest AKV riigist mõjutab eraldatavat summat positiivselt. Nimetatud kriteerium põhineb liitu suunatud banaaniekspordi mahul erinevates riikides. Arvesse võetakse liidu poolt viimase viie aasta jooksul enne 2010. aastat igast abikõlblikust riigist imporditud banaanide kolme suurima aastakoguse keskmine; |
| --- | --- |

a)

liiduga toimuva banaanikaubanduse maht, kusjuures liidu impordi suurem maht asjaomasest AKV riigist mõjutab eraldatavat summat positiivselt. Nimetatud kriteerium põhineb liitu suunatud banaaniekspordi mahul erinevates riikides. Arvesse võetakse liidu poolt viimase viie aasta jooksul enne 2010. aastat igast abikõlblikust riigist imporditud banaanide kolme suurima aastakoguse keskmine;

| b) | liidusuunalise banaaniekspordi tähtsus riigi majanduses, kusjuures suurem tähtsus asjaomase AKV riigi jaoks mõjutab eraldatavat summat positiivselt. Selle kriteeriumi hindamisel võetakse aluseks protsentuaalne osakaal, mille liidu banaaniimport igast abikõlblikust riigist moodustub asjaomase riigi kogurahvatulust viimase kolme aasta jooksul enne 2010. aastat, mille kohta on olemas andmed; |
| --- | --- |

b)

liidusuunalise banaaniekspordi tähtsus riigi majanduses, kusjuures suurem tähtsus asjaomase AKV riigi jaoks mõjutab eraldatavat summat positiivselt. Selle kriteeriumi hindamisel võetakse aluseks protsentuaalne osakaal, mille liidu banaaniimport igast abikõlblikust riigist moodustub asjaomase riigi kogurahvatulust viimase kolme aasta jooksul enne 2010. aastat, mille kohta on olemas andmed;

| c) | arengutase, kusjuures asjaomase AKV riigi madalam arengutase ÜRO inimarengu indeksi kohaselt mõjutab eraldatavat summat positiivselt. Kriteerium määratakse kindlaks keskmise inimarengu indeksi abil ajavahemikul 2005–2007, mille puhul ÜRO kasutas sama metoodikat. |
| --- | --- |

c)

arengutase, kusjuures asjaomase AKV riigi madalam arengutase ÜRO inimarengu indeksi kohaselt mõjutab eraldatavat summat positiivselt. Kriteerium määratakse kindlaks keskmise inimarengu indeksi abil ajavahemikul 2005–2007, mille puhul ÜRO kasutas sama metoodikat.

Abi eraldamise kriteeriumite hindamise aluseks on 2011. aastale eelnevate aastate representatiivsed andmed, mis hõlmavad kuni viieaastast ajavahemikku. Riikidele eraldatavate soovituslike summade puhul võetakse ühtviisi arvesse kolme kriteeriumi kõigi abikõlblike riikide lõikes.

Eespool osutatud kriteeriumite kohaldamise alusel teavitab komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu IV lisas osutatud rahaeraldiste soovitusliku jaotuse kavandatud kasutamisest enne käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud mitmeaastaste toetusstrateegiate vastuvõtmist. Sellises teabes esitatakse olemasolev soovituslik summa iga banaane tarniva abikõlbliku AKV riigi kohta.

3.   Komisjon võtab vastu mitmeaastased toetusstrateegiad analoogia põhjal artikliga 19 ja vastavalt artiklile 21. Komisjon tagab, et nimetatud strateegiad täiendavad asjaomaste riikide geograafilisi strateegiadokumente ning et banaanisektoris võetavad kaasnevad meetmed on ajutised.

Banaanisektori kaasnevate meetmete mitmeaastased toetusstrateegiad sisaldavad järgmist:

| a) | ajakohastatud keskkonnaprofiil, milles pööratakse piisavat tähelepanu riigi banaanisektorile ja keskendutakse muu hulgas pestitsiididele; |
| --- | --- |

a)

ajakohastatud keskkonnaprofiil, milles pööratakse piisavat tähelepanu riigi banaanisektorile ja keskendutakse muu hulgas pestitsiididele;

| b) | teave varasemate banaanisektori abiprogrammide tulemuste kohta; |
| --- | --- |

b)

teave varasemate banaanisektori abiprogrammide tulemuste kohta;

| c) | näitajad, mille alusel hinnatakse edusamme seoses väljamaksete tingimustega, kui rahastamiseks valitakse eelarvetoetus; |
| --- | --- |

c)

näitajad, mille alusel hinnatakse edusamme seoses väljamaksete tingimustega, kui rahastamiseks valitakse eelarvetoetus;

| d) | abi oodatavad tulemused; |
| --- | --- |

d)

abi oodatavad tulemused;

| e) | toetusmeetmete ja eeldatavate väljamaksete ajakava; |
| --- | --- |

e)

toetusmeetmete ja eeldatavate väljamaksete ajakava;

| f) | meetodid, millega saavutatakse ja jälgitakse edusamme rahvusvaheliselt kokkulepitud ILO peamiste tööalaste standardite ning asjakohaste tööohutus- ja tervishoiutavade ning põhiliste rahvusvaheliste keskkonnakaitsestandardite järgimisel. |
| --- | --- |

f)

meetodid, millega saavutatakse ja jälgitakse edusamme rahvusvaheliselt kokkulepitud ILO peamiste tööalaste standardite ning asjakohaste tööohutus- ja tervishoiutavade ning põhiliste rahvusvaheliste keskkonnakaitsestandardite järgimisel.

2007.–2013. aastat hõlmava mitmeaastase finantsraamistiku (mis kehtestati 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (7) raames koostatakse programmi ja asjaomaste riikide edusammude kohta hinnang, mis sisaldab ka soovitusi võimalike meetmete võtmise ja nende meetmete laadi kohta.

| 3) | Artikkel 21 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 21
  Strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmine
  Artiklites 19 ja 20 osutatud strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid, samuti artikli 19 lõikes 2 ning artikli 20 lõikes 1 osutatud läbivaadatud versioonid ning artiklites 17 ja 17a osutatud kaasnevad meetmed võtab vastu komisjon artikli 35 lõikes 2 osutatud korras.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

Strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmine

Artiklites 19 ja 20 osutatud strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid, samuti artikli 19 lõikes 2 ning artikli 20 lõikes 1 osutatud läbivaadatud versioonid ning artiklites 17 ja 17a osutatud kaasnevad meetmed võtab vastu komisjon artikli 35 lõikes 2 osutatud korras.”

| 4) | Artikli 29 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Eelarveliste kulukohustuste aluseks on artikli 17a lõike 3, artikli 22 lõike 1, artikli 23 lõike 1 ja artikli 26 lõike 1 kohaselt tehtud komisjoni otsused.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 29 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Eelarveliste kulukohustuste aluseks on artikli 17a lõike 3, artikli 22 lõike 1, artikli 23 lõike 1 ja artikli 26 lõike 1 kohaselt tehtud komisjoni otsused.”

| 5) | Artikli 31 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Artiklites 11–16 nimetatud temaatilise programmi alusel ning artiklites 17 ja 17a sätestatud programmide alusel rahastatavate hanke- või toetuslepingute sõlmimiseks võivad taotlusi esitada kõik füüsilised isikud, kes on OECD/DACi loetelus ja II lisas nimetatud arenguriikide kodanikud, ja kõik juriidilised isikud, kes on nimetatud arenguriikides asutatud, ning need füüsilised või juriidilised isikud, kes on temaatilise programmi või artiklites 17 ja 17a nimetatud programmide alusel abikõlblikud. Komisjon avaldab II lisa ja ajakohastab seda vastavalt OECD/DACi koostatud abisaajate loetelu regulaarsele läbivaatamisele ja teavitab sellest nõukogu.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 31 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Artiklites 11–16 nimetatud temaatilise programmi alusel ning artiklites 17 ja 17a sätestatud programmide alusel rahastatavate hanke- või toetuslepingute sõlmimiseks võivad taotlusi esitada kõik füüsilised isikud, kes on OECD/DACi loetelus ja II lisas nimetatud arenguriikide kodanikud, ja kõik juriidilised isikud, kes on nimetatud arenguriikides asutatud, ning need füüsilised või juriidilised isikud, kes on temaatilise programmi või artiklites 17 ja 17a nimetatud programmide alusel abikõlblikud. Komisjon avaldab II lisa ja ajakohastab seda vastavalt OECD/DACi koostatud abisaajate loetelu regulaarsele läbivaatamisele ja teavitab sellest nõukogu.”

| 6) | Artikli 38 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  „1.   Käesoleva määruse rakendamise lähtesumma ajavahemikuks 2007–2013 on 17 087 miljonit eurot.
  2.   Igale artiklites 5–10, 11–16 ja 17–17a osutatud programmile eraldatav soovituslik summa on kindlaks määratud IV lisas. Need summad on kehtestatud ajavahemikuks 2007–2013.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 38 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„1.   Käesoleva määruse rakendamise lähtesumma ajavahemikuks 2007–2013 on 17 087 miljonit eurot.

2.   Igale artiklites 5–10, 11–16 ja 17–17a osutatud programmile eraldatav soovituslik summa on kindlaks määratud IV lisas. Need summad on kehtestatud ajavahemikuks 2007–2013.”

| 7) | Lisatakse käesoleva määruse I lisas esitatud IIIa lisa. |
| --- | --- |

7)

Lisatakse käesoleva määruse I lisas esitatud IIIa lisa.

| 8) | IV lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga. |
| --- | --- |

8)

IV lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 13. detsember 2011

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SZPUNAR

---

(1)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. detsembri 2010. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 7 E, 12.1.2011, lk 17). Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 28. novembri 2011. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

2

(3)  EÜT L 286, 5.11.1994, lk 1.

3

(4)  EÜT L 108, 27.4.1999, lk 2.

4

(5)  EÜT L 190, 23.7.1999, lk 14.

5

(6)  ELT L 141, 9.6.2010, lk 3.

6

(7)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.”

7

---

I LISA

„IIIa LISA

PEAMISED BANAANE TARNIVAD AKV RIIGID

| 1. | Belize |
| --- | --- |

1.

Belize

| 2. | Kamerun |
| --- | --- |

2.

Kamerun

| 3. | Côte d’Ivoire |
| --- | --- |

3.

Côte d’Ivoire

| 4. | Dominica |
| --- | --- |

4.

Dominica

| 5. | Dominikaani Vabariik |
| --- | --- |

5.

Dominikaani Vabariik

| 6. | Ghana |
| --- | --- |

6.

Ghana

| 7. | Jamaica |
| --- | --- |

7.

Jamaica

| 8. | Saint Lucia |
| --- | --- |

8.

Saint Lucia

| 9. | Saint Vincent ja Grenadiinid |
| --- | --- |

9.

Saint Vincent ja Grenadiinid

| 10. | Suriname”. |
| --- | --- |

10.

Suriname”.

---

II LISA

„IV LISA

RAHAERALDISTE SOOVITUSLIK JAOTUS AJAVAHEMIKUKS 2007–2013

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Kokku | 17 087 |
| Geograafilised programmid: | 10 057 |
| Ladina-Ameerika | 2 690 |
| Aasia | 5 187 |
| Kesk-Aasia | 719 |
| Lähis-Ida | 481 |
| Lõuna-Aafrika | 980 |
| Temaatilised programmid: | 5 596 |
| inimestesse investeerimine | 1 060 |
| keskkond ja loodusvarade säästev majandamine | 804 |
| valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemine arengus | 1 639 |
| toiduga kindlustatus | 1 709 |
| rände- ja varjupaigaküsimused | 384 |
| suhkruprotokolliga ühinenud AKV riigid | 1 244 |
| peamised banaane tarnivad AKV riigid | 190” |

(miljonit eurot)

Kokku

17 087

Geograafilised programmid:

10 057

Ladina-Ameerika

2 690

Aasia

5 187

Kesk-Aasia

719

Lähis-Ida

481

Lõuna-Aafrika

980

Temaatilised programmid:

5 596

inimestesse investeerimine

1 060

keskkond ja loodusvarade säästev majandamine

804

valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemine arengus

1 639

toiduga kindlustatus

1 709

rände- ja varjupaigaküsimused

384

suhkruprotokolliga ühinenud AKV riigid

1 244

peamised banaane tarnivad AKV riigid

190”

---

KOMISJONI AVALDUS BANAANISEKTORIS VÕETAVATE KAASNEVATE MEETMETE (BAM) PROGRAMMI KOHTA, MIS VIIAKSE ELLU ARENGUKOOSTÖÖ RAHASTAMISVAHENDI RAAMES

Konkreetselt banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete (BAM) puhul ja pidades silmas arengukoostöö rahastamisvahendi artiklis 17a ette nähtud programmi loogikat ja eesmärke, kinnitab Euroopa Komisjon, et riikidele eraldatavate soovituslike summade kindlaksmääramisel kohaldab ta objektiivset ja ühetaolist metoodikat, milles võetakse arvesse banaanisektori olulisust ja iga abikõlbliku riigi majandusolusid ja arengutaset.

Komisjon teatab, et ta kavatseb rakendada metoodikat, milles esimesele kahele kriteeriumile antakse ligikaudselt võrdväärne osakaal ning kolmandat kriteeriumi kasutatakse arengutaseme koefitsiendina. Selle meetodi eesmärk on anda kõikide abisaajariikide puhul ühesugune tähtsus kahele järgmisele kriteeriumile: Euroopa Liiduga toimuva banaanikaubavahetuse maht ning Euroopa Liitu suunatud banaaniekspordi osatähtsus iga abisaajariigi majanduses. Arengu suhteline tase mõjutab eraldatavat summat positiivselt madalama arengutasemega riikide puhul; see on kooskõlas aluslepingutes ja arengukoostöö rahastamisvahendis sätestatud liidu arengupoliitika eesmärkidega.

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU AVALDUS DELEGEERITUD ÕIGUSAKTIDE KASUTAMISE KOHTA TULEVASES MITMEAASTASES FINANTSRAAMISTIKUS (2014–2020)

Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad teadmiseks komisjoni teatise „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (KOM(2011) 500 (1)), eelkõige seoses delegeeritud aktide kavandatud kasutamisega tulevaste välisrahastamise vahendite raames, ja jäävad ootama õigusaktide ettepanekuid, mis võetakse nõuetekohaselt arvesse.

---

(1)  Komisjon kinnitab oma teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (KOM(2011) 500), et

„Lisaks tehakse eri vahendite tulevastes õiguslikes alustes ettepanek kasutada rohkem delegeeritud õigusakte, mis võimaldavad poliitikat rahastamisperioodi jooksul paindlikumalt hallata, pidades ühtlasi kinni kahe seadusandliku institutsiooni põhimõttest.”

ja

„Leitakse, et tuleks parandada välisabi demokraatlikku kontrolli. Seda oleks võimalik saavutada, kasutades programmide teatavate aspektide puhul delegeeritud õigusakte asutamislepingu artikli 290 kohaselt. See asetaks kaasseadusandjad võrdsesse olukorda ning tagaks programmitöö suurema paindlikkuse. Euroopa Arengufondiga seoses tehakse ettepanek viia kontroll kooskõlla arengukoostöö rahastamisvahendiga, võttes samas arvesse kõnealuse vahendi eripära.”

---

| 30.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/41

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1342/2011,

13. detsember 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1931/2006, et lisada määruses sätestatud piirialasse Kaliningradi oblast ja teatavad Poola haldusüksused

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu kohaliku piiriliikluse eeskirjad, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1931/2006 (millega kehtestatakse maismaal liikmesriikide välispiiril toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni sätteid) (2), mis jõustus 2007. aastal, on aidanud vältida tõkete seadmist kaubandusele, sotsiaalsele ja kultuurilisele läbikäimisele ning piirkondlikule koostööle naaberriikidega ning taganud samal ajal kogu Schengeni ala julgeolekut. |
| --- | --- |

(1)

Liidu kohaliku piiriliikluse eeskirjad, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1931/2006 (millega kehtestatakse maismaal liikmesriikide välispiiril toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni sätteid) (2), mis jõustus 2007. aastal, on aidanud vältida tõkete seadmist kaubandusele, sotsiaalsele ja kultuurilisele läbikäimisele ning piirkondlikule koostööle naaberriikidega ning taganud samal ajal kogu Schengeni ala julgeolekut.

| (2) | Kaliningradi oblasti geograafiline asukoht on erandlik, kuna tegu on suhteliselt väikese piirkonnaga, mis on täielikult ümbritsetud kahest liikmesriigist ja moodustab seetõttu ainsa enklaavi Euroopa Liidus; tulenevalt enklaavi kujust ja elanikkonna jaotusest tema territooriumil põhjustaks piiriala määratlemise standardeeskirjade kohaldamine enklaavi kunstliku jagamise ja olukorra, kus mõned elanikud saavad kasutada kohaliku piiriliikluse lihtsustamisest tulenevaid hüvesid, suurem osa aga mitte, sealhulgas Kaliningradi linna elanikud. Pidades silmas Kaliningradi oblasti terviklikku olemust, tuleks kaubanduse, sotsiaalse ja kultuurilise läbikäimise ning piirkondliku koostöö soodustamiseks naaberriikidega lisada määrusesse (EÜ) nr 1931/2006 erand, mis võimaldaks käsitada kogu Kaliningradi oblastit piirialana. |
| --- | --- |

(2)

Kaliningradi oblasti geograafiline asukoht on erandlik, kuna tegu on suhteliselt väikese piirkonnaga, mis on täielikult ümbritsetud kahest liikmesriigist ja moodustab seetõttu ainsa enklaavi Euroopa Liidus; tulenevalt enklaavi kujust ja elanikkonna jaotusest tema territooriumil põhjustaks piiriala määratlemise standardeeskirjade kohaldamine enklaavi kunstliku jagamise ja olukorra, kus mõned elanikud saavad kasutada kohaliku piiriliikluse lihtsustamisest tulenevaid hüvesid, suurem osa aga mitte, sealhulgas Kaliningradi linna elanikud. Pidades silmas Kaliningradi oblasti terviklikku olemust, tuleks kaubanduse, sotsiaalse ja kultuurilise läbikäimise ning piirkondliku koostöö soodustamiseks naaberriikidega lisada määrusesse (EÜ) nr 1931/2006 erand, mis võimaldaks käsitada kogu Kaliningradi oblastit piirialana.

| (3) | Selleks et määruse (EÜ) nr 1931/2006 kohaldamine avaldaks kõnealuses piirkonnas tegelikku mõju ning paraneksid võimalused kaubanduseks, sotsiaalseks ja kultuuriliseks läbikäimiseks ning piirkondlikuks koostööks Kaliningradi oblasti ja Poola põhjaosa suuremate keskuste vahel, tuleks määruses sätestatud piiriala mõistega hõlmata ka konkreetne piiriala Poola poolel. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et määruse (EÜ) nr 1931/2006 kohaldamine avaldaks kõnealuses piirkonnas tegelikku mõju ning paraneksid võimalused kaubanduseks, sotsiaalseks ja kultuuriliseks läbikäimiseks ning piirkondlikuks koostööks Kaliningradi oblasti ja Poola põhjaosa suuremate keskuste vahel, tuleks määruses sätestatud piiriala mõistega hõlmata ka konkreetne piiriala Poola poolel.

| (4) | Käesolev määrus ei mõjuta piiriala üldist määratlust ega määruses (EÜ) nr 1931/2006 sätestatud eeskirjade ja tingimuste täielikku täitmist, sealhulgas karistusi, mida liikmesriigid kohaldavad nende piiriala elanike suhtes, kes rikuvad kohaliku piiriliikluse korda. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev määrus ei mõjuta piiriala üldist määratlust ega määruses (EÜ) nr 1931/2006 sätestatud eeskirjade ja tingimuste täielikku täitmist, sealhulgas karistusi, mida liikmesriigid kohaldavad nende piiriala elanike suhtes, kes rikuvad kohaliku piiriliikluse korda.

| (5) | Käesoleva määrusega süvendatakse veelgi Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni strateegilist partnerlust kooskõlas prioriteetidega, mis on sätestatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ühist ala käsitlevas tegevuskavas, ning selles on võetud arvesse Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni üldisi suhteid. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega süvendatakse veelgi Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni strateegilist partnerlust kooskõlas prioriteetidega, mis on sätestatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ühist ala käsitlevas tegevuskavas, ning selles on võetud arvesse Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni üldisi suhteid.

| (6) | Kuna liikmesriigid ei suuda piisavalt saavutada käesoleva määruse eesmärki, milleks on Kaliningradi oblasti ja teatavate Poola haldusüksuste lisamine piirialasse ja seda saab paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(6)

Kuna liikmesriigid ei suuda piisavalt saavutada käesoleva määruse eesmärki, milleks on Kaliningradi oblasti ja teatavate Poola haldusüksuste lisamine piirialasse ja seda saab paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (7) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (3) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (4) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(7)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (3) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (4) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

| (8) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (5) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (6) artikliga 3. |
| --- | --- |

(8)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (5) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (6) artikliga 3.

| (9) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ (7) rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (8) artikliga 3. |
| --- | --- |

(9)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ (7) rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (8) artikliga 3.

| (10) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva määruse üle, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu poolt otsuse tegemist käesoleva määruse üle, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

| (11) | Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes); (9) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes); (9) seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (12) | Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes); (10) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(12)

Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes); (10) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1931/2006 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 3 punkti 2 lõppu lisatakse järgmine lause:
  „Piiriala osana käsitatakse ka käesoleva määruse lisas loetletud piirkondi.”; |
| --- | --- |

1)

artikli 3 punkti 2 lõppu lisatakse järgmine lause:

„Piiriala osana käsitatakse ka käesoleva määruse lisas loetletud piirkondi.”;

| 2) | lisana lisatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekst. |
| --- | --- |

2)

lisana lisatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekst.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 13. detsember 2011

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SZPUNAR

---

(1)  Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 12. detsembri 2011. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 405, 30.12.2006, lk 1.

2

(3)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

3

(4)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

4

(5)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

5

(6)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 1.

6

(7)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

7

(8)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 19.

8

(9)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

9

(10)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

10

---

LISA

„LISA

| 1. | Kaliningradi oblast; |
| --- | --- |

1.

Kaliningradi oblast;

| 2. | Poola järgmised haldusüksused (powiat’id) Pomorze vojevoodkonnas: pucki, m. Gdynia, m. Sopot, m. Gdańsk, gdański, nowodworski, malborski; |
| --- | --- |

2.

Poola järgmised haldusüksused (powiat’id) Pomorze vojevoodkonnas: pucki, m. Gdynia, m. Sopot, m. Gdańsk, gdański, nowodworski, malborski;

| 3. | Poola järgmised haldusüksused (powiat’id) Warmia-Masuuria vojevoodkonnas: m. Elbląg, elbląski, braniewski, lidzbarski, bartoszycki, m. Olsztyn, olsztyński, kętrzyński, mrągowski, węgorzewski, giżycki, gołdapski, olecki.” |
| --- | --- |

3.

Poola järgmised haldusüksused (powiat’id) Warmia-Masuuria vojevoodkonnas: m. Elbląg, elbląski, braniewski, lidzbarski, bartoszycki, m. Olsztyn, olsztyński, kętrzyński, mrągowski, węgorzewski, giżycki, gołdapski, olecki.”

---

| 30.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/44 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/44

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1343/2011,

13. detsember 2011,

mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühendus liitus Vahemere üldise kalanduskomisjoni asutamislepinguga („GFCMi leping”) vastavalt nõukogu 16. juuni 1998. aasta otsusele 98/416/EÜ Euroopa Ühenduse liitumise kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoniga (3) („GFCM”). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühendus liitus Vahemere üldise kalanduskomisjoni asutamislepinguga („GFCMi leping”) vastavalt nõukogu 16. juuni 1998. aasta otsusele 98/416/EÜ Euroopa Ühenduse liitumise kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoniga (3) („GFCM”).

| (2) | GFCMi lepinguga nähakse ette sobiv mitmepoolse koostöö raamistik, et toetada Vahemere ja Musta mere vee-elusressursside varude arendamist, kaitsmist, otstarbekat majandamist ja parimat kasutamist sellises ulatuses, mida peetakse jätkusuutlikuks ning mis ei ohusta nimetatud varude püsimajäämist. |
| --- | --- |

(2)

GFCMi lepinguga nähakse ette sobiv mitmepoolse koostöö raamistik, et toetada Vahemere ja Musta mere vee-elusressursside varude arendamist, kaitsmist, otstarbekat majandamist ja parimat kasutamist sellises ulatuses, mida peetakse jätkusuutlikuks ning mis ei ohusta nimetatud varude püsimajäämist.

| (3) | Euroopa Liit ning Bulgaaria, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Malta, Rumeenia ja Sloveenia on GFCMi lepingu osalised. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liit ning Bulgaaria, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Malta, Rumeenia ja Sloveenia on GFCMi lepingu osalised.

| (4) | GFCMi soovitused on lepinguosalistele siduvad. Kuna liit on GFCMi lepingu osaline, on kõnealused soovitused liidule siduvad ning need tuleks liidu õiguses rakendada ulatuses, mida ei ole veel hõlmatud. |
| --- | --- |

(4)

GFCMi soovitused on lepinguosalistele siduvad. Kuna liit on GFCMi lepingu osaline, on kõnealused soovitused liidule siduvad ning need tuleks liidu õiguses rakendada ulatuses, mida ei ole veel hõlmatud.

| (5) | GFCM võttis 2005., 2006., 2007. ja 2008. aasta istungitel vastu mitmed GFCMi lepingu piirkonna kalapüüki käsitlevad soovitused ja resolutsioonid, mis on liidu õiguses rakendatud ajutiselt iga-aastaste kalapüügivõimalusi käsitlevate määrustega, või GFCMi soovituste 2005/1 ja 2005/2 puhul, määruse (EÜ) nr 1967/2006 (4) artikli 4 lõikega 3 ja artikliga 24. |
| --- | --- |

(5)

GFCM võttis 2005., 2006., 2007. ja 2008. aasta istungitel vastu mitmed GFCMi lepingu piirkonna kalapüüki käsitlevad soovitused ja resolutsioonid, mis on liidu õiguses rakendatud ajutiselt iga-aastaste kalapüügivõimalusi käsitlevate määrustega, või GFCMi soovituste 2005/1 ja 2005/2 puhul, määruse (EÜ) nr 1967/2006 (4) artikli 4 lõikega 3 ja artikliga 24.

| (6) | Selguse, lihtsustamise ja õigluskindluse huvides ning arvestades asjaolu, et soovituste püsiv iseloom nõuab ka püsivat õiguslikku vahendit nende rakendamiseks liidu õiguses, oleks asjakohane rakendada kõnealused soovitused üheainsa õigusaktiga, mida saaks tulevaste soovituste lisamiseks muuta. |
| --- | --- |

(6)

Selguse, lihtsustamise ja õigluskindluse huvides ning arvestades asjaolu, et soovituste püsiv iseloom nõuab ka püsivat õiguslikku vahendit nende rakendamiseks liidu õiguses, oleks asjakohane rakendada kõnealused soovitused üheainsa õigusaktiga, mida saaks tulevaste soovituste lisamiseks muuta.

| (7) | Kuna GFCMi soovitusi kohaldatakse kogu GFCMi lepingu piirkonnas, kuhu kuuluvad Vahemeri, Must meri ja neid ühendavad veed, nagu on määratletud GFCMi lepingu preambulis, tuleks kõnealused soovitused selguse ja õiguskindluse huvides rakendada liidu õigusaktides ühe eraldi määrusega, mitte määruse (EÜ) nr 1967/2006 muudatustena, sest nimetatud määrus käsitleb üksnes Vahemerd. |
| --- | --- |

(7)

Kuna GFCMi soovitusi kohaldatakse kogu GFCMi lepingu piirkonnas, kuhu kuuluvad Vahemeri, Must meri ja neid ühendavad veed, nagu on määratletud GFCMi lepingu preambulis, tuleks kõnealused soovitused selguse ja õiguskindluse huvides rakendada liidu õigusaktides ühe eraldi määrusega, mitte määruse (EÜ) nr 1967/2006 muudatustena, sest nimetatud määrus käsitleb üksnes Vahemerd.

| (8) | Teatavaid määruse (EÜ) nr 1967/2006 sätteid tuleks kohaldada mitte üksnes Vahemerel, vaid kogu GFCMi lepingu piirkonnas. Seepärast tuleks kõnealused sätted määrusest (EÜ) nr 1967/2006 välja jätta ning lisada käesolevasse määrusesse. Lisaks tuleks edasi täpsustada selles määruses sätestatud võrgusilma miinimumsuurust käsitlevaid teatud sätteid. |
| --- | --- |

(8)

Teatavaid määruse (EÜ) nr 1967/2006 sätteid tuleks kohaldada mitte üksnes Vahemerel, vaid kogu GFCMi lepingu piirkonnas. Seepärast tuleks kõnealused sätted määrusest (EÜ) nr 1967/2006 välja jätta ning lisada käesolevasse määrusesse. Lisaks tuleks edasi täpsustada selles määruses sätestatud võrgusilma miinimumsuurust käsitlevaid teatud sätteid.

| (9) | Territoriaalseid majandamismeetmeid käsitlevate GFCMi soovitustega kehtestatud „kalapüügipiirangutega piirkond” on oma mõjult sama, mis määruses (EÜ) nr 1967/2006 kasutatud mõiste „kalapüügi kaitseala”. |
| --- | --- |

(9)

Territoriaalseid majandamismeetmeid käsitlevate GFCMi soovitustega kehtestatud „kalapüügipiirangutega piirkond” on oma mõjult sama, mis määruses (EÜ) nr 1967/2006 kasutatud mõiste „kalapüügi kaitseala”.

| (10) | GFCM võttis 2009. aasta 23.–27. märtsil toimunud aastaistungil teadusliku nõuandekomitee teadusnõuande alusel, mis on lisatud GFCMi 11. istungjärgu aruandesse (FAO aruanne nr 890), vastu Lioni lahes kalapüügipiirangutega piirkonna kehtestamist käsitleva soovituse. Kõnealust meedet on asjakohane rakendada püügikoormuse korralduskava raames. |
| --- | --- |

(10)

GFCM võttis 2009. aasta 23.–27. märtsil toimunud aastaistungil teadusliku nõuandekomitee teadusnõuande alusel, mis on lisatud GFCMi 11. istungjärgu aruandesse (FAO aruanne nr 890), vastu Lioni lahes kalapüügipiirangutega piirkonna kehtestamist käsitleva soovituse. Kõnealust meedet on asjakohane rakendada püügikoormuse korralduskava raames.

| (11) | Mõne püügivahendi selektiivsus ei tohi segapüügi puhul Vahemerel ületada teatavat taset. Lisaks püügikoormuse üldisele kontrollimisele ja piiramisele on eriti oluline vähendada püügikoormust oluliste kalavarude täiskasvanud isendite kogunemiskohtades, et tagada paljunemise võimalikult vähese häirimisega nimetatud liikide jätkusuutlik kasutamine. Seepärast on kõigepealt soovitav vähendada teadusliku nõuandekomitee uuritud piirkonna püügikoormust endise tasemeni ning seejärel mitte lubada nimetatud taseme suurendamist. |
| --- | --- |

(11)

Mõne püügivahendi selektiivsus ei tohi segapüügi puhul Vahemerel ületada teatavat taset. Lisaks püügikoormuse üldisele kontrollimisele ja piiramisele on eriti oluline vähendada püügikoormust oluliste kalavarude täiskasvanud isendite kogunemiskohtades, et tagada paljunemise võimalikult vähese häirimisega nimetatud liikide jätkusuutlik kasutamine. Seepärast on kõigepealt soovitav vähendada teadusliku nõuandekomitee uuritud piirkonna püügikoormust endise tasemeni ning seejärel mitte lubada nimetatud taseme suurendamist.

| (12) | Korraldusmeetmete aluseks olev teaduslik nõuanne peaks tuginema kalalaevastiku püügivõimsust ja tegevust, kalavarude bioloogilist seisundit ning kalandusega seotud sotsiaalset ja majanduslikku olukorda käsitlevate andmete teaduslikule kasutusele. Kõnealused andmed tuleb koguda ja esitada õigeaegselt, et GFCMi abistavatel organitel oleks võimalik nõuannet ette valmistada. |
| --- | --- |

(12)

Korraldusmeetmete aluseks olev teaduslik nõuanne peaks tuginema kalalaevastiku püügivõimsust ja tegevust, kalavarude bioloogilist seisundit ning kalandusega seotud sotsiaalset ja majanduslikku olukorda käsitlevate andmete teaduslikule kasutusele. Kõnealused andmed tuleb koguda ja esitada õigeaegselt, et GFCMi abistavatel organitel oleks võimalik nõuannet ette valmistada.

| (13) | GFCM võttis 2008. aasta istungil vastu soovituse, mis käsitleb sadamariigi meetmete piirkondlikku kava ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemiseks GFCMi piirkonnas. Kuigi nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, (5) hõlmab üldjoontes kõnealuse soovituse sisu ning seda on kohaldatud alates 1. jaanuarist 2010, on selles siiski mõned osad (nt sadamas inspekteerimise sagedus, ulatus ja menetlused), mida on vaja käsitleda käesolevas määruses, et kohandada seda soovitust GFCMi lepingu piirkonna eripäraga. |
| --- | --- |

(13)

GFCM võttis 2008. aasta istungil vastu soovituse, mis käsitleb sadamariigi meetmete piirkondlikku kava ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemiseks GFCMi piirkonnas. Kuigi nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, (5) hõlmab üldjoontes kõnealuse soovituse sisu ning seda on kohaldatud alates 1. jaanuarist 2010, on selles siiski mõned osad (nt sadamas inspekteerimise sagedus, ulatus ja menetlused), mida on vaja käsitleda käesolevas määruses, et kohandada seda soovitust GFCMi lepingu piirkonna eripäraga.

| (14) | Komisjonile tuleks anda rakendamisvolitused, et tagada käesoleva määruse sätete rakendamiseks ühetaolised tingimused seoses kalapüügipiirangutega piirkondades toimunud püügitegevuse aruande vormi ja edastamisega; halva ilma tõttu kaotsiläinud päevade kuldmakrelli püügikeelu ajale ülekandmise taotluste ja sellise ülekandmise aruande vormi ja edastamisega; kuldmakrelli püügi kohta andmete kogumise kontekstis esitatava aruande vormi ja edastamisega; Musta mere põhjalähedaste kalavarude traalpüügil kasutatavate nootade võrgusilma miinimumsuuruse kasutamise teabe vormi ja edastamisega; ning statistiliste maatriksite teabe vormi ja edastamisega, samuti seoses GFCMi täitevsekretäriga tehtava koostöö ja teabevahetusega. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (6). |
| --- | --- |

(14)

Komisjonile tuleks anda rakendamisvolitused, et tagada käesoleva määruse sätete rakendamiseks ühetaolised tingimused seoses kalapüügipiirangutega piirkondades toimunud püügitegevuse aruande vormi ja edastamisega; halva ilma tõttu kaotsiläinud päevade kuldmakrelli püügikeelu ajale ülekandmise taotluste ja sellise ülekandmise aruande vormi ja edastamisega; kuldmakrelli püügi kohta andmete kogumise kontekstis esitatava aruande vormi ja edastamisega; Musta mere põhjalähedaste kalavarude traalpüügil kasutatavate nootade võrgusilma miinimumsuuruse kasutamise teabe vormi ja edastamisega; ning statistiliste maatriksite teabe vormi ja edastamisega, samuti seoses GFCMi täitevsekretäriga tehtava koostöö ja teabevahetusega. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (6).

| (15) | Selleks et tagada liidu poolt tema GFCMi lepingust tulenevate kohustuste jätkuv täitmine, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses liidu õiguses selliste muudatuste rakendamisega, mis on saanud liidu suhtes siduvaks seoses liidu õiguses juba rakendatud kehtivate GFCMi meetmetega ja milleks on GFCMi täitevsekretärile teabe esitamine võrgusilma miinimumsuuruse kohta Mustas meres; GFCMi täitevsekretariaadile volitatud laevade nimekirja edastamine GFCMi registrisse kandmiseks; sadamariigi meetmed; koostöö, teavitamine ja aruandlus; GFCMi geograafiliste alapiirkondade ja geograafiliste koordinaatide kaart ja tabel; laevade inspekteerimise kord sadamariigis ning GFCMi statistilised maatriksid. On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule, |
| --- | --- |

(15)

Selleks et tagada liidu poolt tema GFCMi lepingust tulenevate kohustuste jätkuv täitmine, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses liidu õiguses selliste muudatuste rakendamisega, mis on saanud liidu suhtes siduvaks seoses liidu õiguses juba rakendatud kehtivate GFCMi meetmetega ja milleks on GFCMi täitevsekretärile teabe esitamine võrgusilma miinimumsuuruse kohta Mustas meres; GFCMi täitevsekretariaadile volitatud laevade nimekirja edastamine GFCMi registrisse kandmiseks; sadamariigi meetmed; koostöö, teavitamine ja aruandlus; GFCMi geograafiliste alapiirkondade ja geograafiliste koordinaatide kaart ja tabel; laevade inspekteerimise kord sadamariigis ning GFCMi statistilised maatriksid. On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad, milles käsitletakse Vahemere üldises kalanduskomisjonis („GFCM”) võetavate kalandus- ja vesiviljelustooteid käsitlevate kaitse-, majandamis-, kasutus-, seire-, turustus- ning jõustamismeetmete kohaldamist liidus.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse ELi kalalaevade ja liikmesriikide kodanike igasuguse kutselise kalapüügi ja vesiviljelusega seotud tegevuse suhtes GFCMi lepingu piirkonnas.

Käesoleva määruse kohaldamine ei piira määruse (EÜ) nr 1967/2006 kohaldamist.

2.   Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesolevat määrust kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel ning selle liikmesriigi loal ja järelevalve all, kelle lipu all laev sõidab, ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad. Teadusuuringute eesmärgil püügitoiminguid teostav liikmesriik teavitab komisjoni ja liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad, ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteed kogu selliste püügitoimingute käigus püütud saagist.

Artikkel 3

Mõisted

Lisaks nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (7) artiklis 3 ja määruse (EÜ) nr 1967/2006 artiklis 2 sätestatud mõistetele kasutatakse käesoleva määruse kohaldamisel järgmisi mõisteid:

a)   „GFCMi lepingu piirkond”– Vahemeri ja Must meri ning neid ühendavad veed, nagu on kirjeldatud GFCMi lepingus;

b)   „püügikoormus”– kalalaeva püügivõimsuse, väljendatud kas kW-des või GT-des (brutotonnaaž), ning merepäevadena väljendatud püügitegevuse korrutis;

c)   „merepäev”– kalendripäev, mille kestel laev ei ole sadamas, sõltumata sellest, kui kaua on kõnealune laev kõnealuse päeva jooksul piirkonnas;

d)   „ELi laevastikuregistri number”– komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 (ühenduse kalalaevastiku registri kohta) (8) I lisas määratletud ühenduse laevastikuregistri number.

II   JAOTIS

TEHNILISED MEETMED

I   PEATÜKK

Kalapüügipiirangutega piirkonnad

I   Jagu

Kalapüügipiirangutega piirkond Lioni lahes

Artikkel 4

Kalapüügipiirangutega piirkonna kehtestamine

Kalapüügipiirangutega piirkond kehtestatakse Lioni lahe idaosas järgmisi geograafilisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:

| — | 42° 40′ N, 4° 20′ E |
| --- | --- |

—

42° 40′ N, 4° 20′ E

| — | 42° 40′ N, 5° 00′ E |
| --- | --- |

—

42° 40′ N, 5° 00′ E

| — | 43° 00′ N, 4° 20′ E |
| --- | --- |

—

43° 00′ N, 4° 20′ E

| — | 43° 00′ N, 5° 00′ E. |
| --- | --- |

—

43° 00′ N, 5° 00′ E.

Artikkel 5

Püügikoormus

Veetavaid võrke, põhjaõngejadasid, pelaagilisi õngejadasid ning põhja kinnitatud võrke kasutavate laevade puhul ei ületa põhjalähedaste kalavarude püügikoormus artiklis 4 osutatud kalapüügipiirangutega piirkonnas iga liikmesriigi püügikoormust kõnealuses piirkonnas 2008. aastal.

Artikkel 6

Kalapüügi register

Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 16. veebruaril 2012 elektroonilisel kujul nimekirja nende lipu all sõitvatest laevadest, kes püüdsid kala 2008. aasta jooksul artiklis 4 osutatud piirkonnas ning I lisas määratletud GFCMi geograafilises alapiirkonnas 7. Selles nimekirjas esitatakse laeva nimi, laeva ELi laevastikuregistri number, ajavahemik, milleks laeval oli püügiluba artiklis 4 osutatud piirkonnas, ning päevade arv, mille iga laev oli 2008. aastal geograafilises alapiirkonnas 7 ning täpsemalt artiklis 4 osutatud piirkonnas.

Artikkel 7

Püügiloaga laevad

1.   Laevadele, kellel on lubatud püüda kala artiklis 4 osutatud piirkonnas, annab liikmesriik kalapüügiloa kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (9) artiklile 7.

2.   Kalalaevadele, kes ei ole püüdnud kala artiklis 4 osutatud piirkonnas enne 31. detsembrit 2008, ei anta luba nimetatud piirkonnas kalapüügiks.

3.   Liikmesriigid edastavad komisjonile hiljemalt 16. veebruaril 2012 siseriiklikud õigusaktid, mis olid jõus 31. detsembril 2008 ning mis käsitlevad järgmist:

| a) | maksimaalne tundide arv päevas, mille kestel on laeval lubatud kala püüda, |
| --- | --- |

a)

maksimaalne tundide arv päevas, mille kestel on laeval lubatud kala püüda,

| b) | maksimaalne päevade arv nädalas, mille kestel on laeval lubatud viibida merel ning ära olla sadamast, |
| --- | --- |

b)

maksimaalne päevade arv nädalas, mille kestel on laeval lubatud viibida merel ning ära olla sadamast,

| c) | kalalaevadele registreerimissadamast väljumiseks ja sinna naasmiseks ettenähtud kohustuslik aeg. |
| --- | --- |

c)

kalalaevadele registreerimissadamast väljumiseks ja sinna naasmiseks ettenähtud kohustuslik aeg.

Artikkel 8

Tundlike elupaikade kaitse

Liikmesriigid tagavad artiklis 4 osutatud piirkonna kaitsmise mis tahes muu inimtegevuse mõjude eest, mis ohustavad kõnealuse kudemispiirkonna iseloomulike joonte säilimist.

Artikkel 9

Teave

Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal enne 1. veebruari elektroonilise aruande artiklis 4 osutatud piirkonnas toimunud püügitegevuse kohta.

Komisjon võib võtta vastu rakendusakte sellise püügitegevuse aruande vormi ja edastamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

II   Jagu

Kalapüügipiirangutega piirkonnad süvamere tundlike elupaikade kaitseks

Artikkel 10

Kalapüügipiirangutega piirkondade kehtestamine

Veetavate tragide ja põhjatraalnootadega kalapüük on keelatud järgmistes piirkondades:

| a) | süvamerepüügi piirangutega piirkond „Capo Santa Maria di Leuca läheduses asuv Lophelia riff” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:






  — | 39° 27,72′ N, 18° 10,74′ E |
| --- | --- | --- |

a)

süvamerepüügi piirangutega piirkond „Capo Santa Maria di Leuca läheduses asuv Lophelia riff” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:

—

39° 27,72′ N, 18° 10,74′ E

| — | 39° 27,80′ N, 18° 26,68′ E |
| --- | --- |

—

39° 27,80′ N, 18° 26,68′ E

| — | 39° 11,16′ N, 18° 32,58′ E |
| --- | --- |

—

39° 11,16′ N, 18° 32,58′ E

| — | 39° 11,16′ N, 18° 04,28′ E; |
| --- | --- |

—

39° 11,16′ N, 18° 04,28′ E;

| b) | süvamerepüügi piirangutega piirkond „Niiluse delta piirkonna külmad süsivesinike imbumisalad” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:






  — | 31° 30,00′ N, 33° 10,00′ E |
| --- | --- | --- |

b)

süvamerepüügi piirangutega piirkond „Niiluse delta piirkonna külmad süsivesinike imbumisalad” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:

—

31° 30,00′ N, 33° 10,00′ E

| — | 31° 30,00′ N, 34° 00,00′ E |
| --- | --- |

—

31° 30,00′ N, 34° 00,00′ E

| — | 32° 00,00′ N, 34° 00,00′ E |
| --- | --- |

—

32° 00,00′ N, 34° 00,00′ E

| — | 32° 00,00′ N, 33° 10,00′ E; |
| --- | --- |

—

32° 00,00′ N, 33° 10,00′ E;

| c) | süvamerepüügi piirangutega piirkond „Eratosthenese veealune mägi” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:






  — | 33° 00,00′ N, 32° 00,00′ E |
| --- | --- | --- |

c)

süvamerepüügi piirangutega piirkond „Eratosthenese veealune mägi” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:

—

33° 00,00′ N, 32° 00,00′ E

| — | 33° 00,00′ N, 33° 00,00′ E |
| --- | --- |

—

33° 00,00′ N, 33° 00,00′ E

| — | 34° 00,00′ N, 33° 00,00′ E |
| --- | --- |

—

34° 00,00′ N, 33° 00,00′ E

| — | 34° 00,00′ N, 32° 00,00′ E. |
| --- | --- |

—

34° 00,00′ N, 32° 00,00′ E.

Artikkel 11

Tundlike elupaikade kaitse

Liikmesriigid tagavad, et nende pädevate asutuste ülesanne oleks kaitsta süvamere tundlikke elupaiku artiklis 10 osutatud piirkondades, ning tagavad eelkõige, et kõnealused piirkonnad oleksid kaitstud mis tahes muu tegevuse eest, mis ohustab nende konkreetsete elupaikade iseloomulike joonte säilitamist.

II   PEATÜKK

Püügikeeluaja kehtestamine peibutuspüügivahenditega harilikku kuldmakrelli püüdvatele kaluritele

Artikkel 12

Püügikeeluaeg

1.   Hariliku kuldmakrelli (Coryphaena hippurus) püük peibutuspüügivahenditega on keelatud 1. jaanuarist kuni 14. augustini igal aastal.

2.   Erandina lõikest 1 võib liikmesriik, kui ta suudab tõendada, et halva ilma tõttu ei saanud tema lipu all sõitvad kalalaevad kasutada oma tavalisi püügipäevi, kanda oma peibutuspüügivahenditega püüdvate kalalaevade jaoks kaotsiläinud päevad üle ajavahemikku kuni järgmise aasta 31. jaanuarini. Sellisel juhul esitab liikmesriik enne aasta lõppu komisjonile taotluse kõnealuse arvu püügipäevade ülekandmiseks.

3.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse samuti määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 26 lõikes 1 osutatud majandusvööndis.

4.   Lõikes 2 osutatud taotluses esitatakse järgmine teave:

| a) | aruanne, milles esitatakse kõnealuse püügikatkestuse üksikasjad, kaasa arvatud taotlust toetavad asjakohased andmed ilmastikuolude kohta, |
| --- | --- |

a)

aruanne, milles esitatakse kõnealuse püügikatkestuse üksikasjad, kaasa arvatud taotlust toetavad asjakohased andmed ilmastikuolude kohta,

| b) | laeva nimi ja laeva ELi laevastikuregistri number. |
| --- | --- |

b)

laeva nimi ja laeva ELi laevastikuregistri number.

5.   Komisjon teeb lõikes 2 osutatud liiki taotluste kohta otsuse kuue nädala jooksul alates taotluse kättesaamise kuupäevast ning teavitab sellest otsusest liikmesriiki kirjalikult.

6.   Komisjon teavitab GFCMi täitevsekretäri lõike 5 kohaselt vastuvõetud otsustest. Liikmesriigid esitavad igal aastal enne 1. novembrit komisjonile aruande eelmisel aastal kaotsiläinud püügipäevade ülekandmise kohta, nagu on osutatud lõikes 2.

7.   Komisjon võib võtta vastu rakendusakte lõikes 4 osutatud taotluse ning lõikes 6 osutatud ülekandmise aruande vormi ja edastamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 13

Kalapüügiluba

Kalalaevadele, kellel on lubatud püüda harilikku kuldmakrelli, antakse kalapüügiluba kooskõlas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 7 ning kõnealuste laevade nimed ja ELi laevastikuregistri numbrid kantakse nimekirja, mille asjaomane liikmesriik esitab komisjonile. Kalapüügiluba peab olema laevadel, mille üldpikkus on alla 10 meetri.

Kõnealust nõuet kohaldatakse ka määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 26 lõikes 1 osutatud majandusvööndi suhtes.

Artikkel 14

Andmete kogumine

1.   Ilma et see piiraks nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 199/2008 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta) (10) kohaldamist, kehtestavad liikmesriigid asjakohase süsteemi saaki ja püügikoormust käsitlevate andmete kogumiseks ja töötlemiseks.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile iga aasta 15. jaanuariks oma lipu all sõitnud kalalaevade arvu igas I lisas sätestatud GFCMi lepinguga hõlmatud piirkonna geograafilises alapiirkonnas ning samuti eelmisel aastal lossitud ja ümberlaaditud hariliku kuldmakrelli üldkoguse.

Komisjon võib võtta vastu rakendusakte selliste aruannete vormi ja edastamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimismenetlusega.

3.   Komisjon edastab liikmesriikidelt saadud teabe GFCMi täitevsekretärile.

III   PEATÜKK

Püügivahendid

Artikkel 15

Võrgusilma miinimumsuurus kalapüügi puhul Mustal merel

1.   Musta mere põhjalähedaste kalavarude traalpüügil kasutatavate nootade võrgusilma miinimumsuurus on 40 mm. Noodaosi, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 40 mm, ei tohi kasutada ega pardal hoida.

2.   Enne 1. veebruari 2012 asendatakse lõikes 1 osutatud noot ruudukujuliste silmadega noodaga, mille pära silmasuurus on 40 mm, või laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral 50 mm rombikujuliste silmadega noodaga, mille silma suuruse tunnustatud selektiivsus on sama, mis ruudukujuliste silmadega nooda puhul, mille pära silmasuurus on 40 mm, või suurem sellest.

3.   Liikmesriigid, kelle kalalaevad tegelevad põhjalähedaste kalavarude traalpüügiga Mustal merel, esitavad komisjonile esimest korda hiljemalt 16. veebruaril 2012 ja seejärel iga kuue kuu tagant kalalaevade nimekirja, kes sellise tegevusega Mustal merel tegelevad ja kes kasutavad ruudukujuliste silmadega nootasid, mille pära silmasuurus on 40 mm, või rombikujuliste silmadega nootasid, mille silmasuurus on vähemalt 50 mm, ning samuti nende osakaalu põhjalähedase traalpüügiga tegelevas liikmesriigi kalalaevastikus.

Komisjon võib võtta vastu rakendusakte käesolevas lõikes osutatud teabe vormi ja edastamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Komisjon edastab lõikes 3 osutatud teabe GFCMi täitevsekretärile.

Artikkel 16

Veetavate tragide ja traalnootade kasutamine

Veetavate tragide ja traalnootade kasutamine sügavamal kui 1 000 m on keelatud.

III   JAOTIS

KONTROLLIMEETMED

I   PEATÜKK

Laevade register

Artikkel 17

Püügiloaga laevade register

1.   Iga liikmesriik saadab igal aastal enne 1. detsembrit komisjonile tavapärase andmeedastussüsteemi abil ajakohastatud nimekirja tema lipu all sõitvate ja tema territooriumil registreeritud üle 15-meetrise üldpikkusega laevade kohta, kellel liikmesriik lubab püüda kala GFCMi lepingu piirkonnas, väljastades talle selleks püügiloa.

2.   Lõikes 1 osutatud nimekirjas esitatakse järgmine teave:

| a) | laeva ELi laevastikuregistri number ja pardatähis vastavalt määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisa määratlusele; |
| --- | --- |

a)

laeva ELi laevastikuregistri number ja pardatähis vastavalt määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisa määratlusele;

| b) | ajavahemik, mille jooksul püük ja/või ümberlaadimine on lubatud; |
| --- | --- |

b)

ajavahemik, mille jooksul püük ja/või ümberlaadimine on lubatud;

| c) | kasutatavad püügivahendid. |
| --- | --- |

c)

kasutatavad püügivahendid.

3.   Komisjon saadab igal aastal enne 1. jaanuari ajakohastatud nimekirja GFCMi täitevsekretariaadile, et asjakohased laevad kantaks GFCMi registrisse, mis hõlmab üle 15 m üldpikkusega laevu, kellel on lubatud püüda kala GFCMi lepingu piirkonnas („GFCMi register”).

4.   Lõikes 1 osutatud nimekirja muudatused saadetakse komisjonile edastamiseks GFCMi täitevsekretariaadile tavapärase andmeedastussüsteemi abil vähemalt kümme tööpäeva enne seda, kui laev alustab püüki GFCMi lepingu piirkonnas.

5.   ELi kalalaevad, mille üldpikkus on üle 15 meetri ja mis ei ole kantud lõikes 1 osutatud nimekirja, ei tohi GFCMi lepingu piirkonnas püüda, pardal hoida, ümber laadida ega lossida ühtegi liiki kalu ega karpe.

6.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega nad tagavad, et:

| a) | ainult nendel liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel, mis on kantud lõikes 1 osutatud nimekirja ja mille pardal on liikmesriigi väljastatud püügiluba, on lubatud püügiloa tingimuste alusel püüda kala GFCMi lepingu piirkonnas; |
| --- | --- |

a)

ainult nendel liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel, mis on kantud lõikes 1 osutatud nimekirja ja mille pardal on liikmesriigi väljastatud püügiluba, on lubatud püügiloa tingimuste alusel püüda kala GFCMi lepingu piirkonnas;

| b) | püügiluba ei väljastata laevadele, kes on GFCMi lepingu piirkonnas või mujal tegelenud ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata kalapüügiga, välja arvatud juhul, kui uued omanikud esitavad piisavad dokumentaalsed tõendid, et endised omanikud ja reederid ei ole enam nende laevadega juriidiliselt ega majanduslikult seotud ega oma mingit kontrolliõigust nende laevade üle ning nende laevad ei osale enam ebaseaduslikus, teatamata ja reguleerimata kalapüügis ega ole sellega seotud; |
| --- | --- |

b)

püügiluba ei väljastata laevadele, kes on GFCMi lepingu piirkonnas või mujal tegelenud ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata kalapüügiga, välja arvatud juhul, kui uued omanikud esitavad piisavad dokumentaalsed tõendid, et endised omanikud ja reederid ei ole enam nende laevadega juriidiliselt ega majanduslikult seotud ega oma mingit kontrolliõigust nende laevade üle ning nende laevad ei osale enam ebaseaduslikus, teatamata ja reguleerimata kalapüügis ega ole sellega seotud;

| c) | liikmesriigi õigusaktidega on võimaluse korral keelatud tema lipu all sõitvate, lõikes 1 osutatud nimekirja kantud laevade omanike ja reederite osalemine GFCMi registrisse kandmata laevade püügitegevuses, mis toimub GFCMi lepingu piirkonnas, ja seotus sellise tegevusega; |
| --- | --- |

c)

liikmesriigi õigusaktidega on võimaluse korral keelatud tema lipu all sõitvate, lõikes 1 osutatud nimekirja kantud laevade omanike ja reederite osalemine GFCMi registrisse kandmata laevade püügitegevuses, mis toimub GFCMi lepingu piirkonnas, ja seotus sellise tegevusega;

| d) | liikmesriigi õigusaktidega on võimaluse korral ette nähtud, et tema lipu all sõitvate, lõikes 1 osutatud nimekirja kantud laevade omanikud ja reederid peavad olema lipuliikmesriigi kodanikud või seal asutatud juriidilised isikud; |
| --- | --- |

d)

liikmesriigi õigusaktidega on võimaluse korral ette nähtud, et tema lipu all sõitvate, lõikes 1 osutatud nimekirja kantud laevade omanikud ja reederid peavad olema lipuliikmesriigi kodanikud või seal asutatud juriidilised isikud;

| e) | liikmesriigi laevad järgivad kõiki asjakohaseid GFCMi kaitse- ja majandamismeetmeid. |
| --- | --- |

e)

liikmesriigi laevad järgivad kõiki asjakohaseid GFCMi kaitse- ja majandamismeetmeid.

7.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et keelata üle 15-meetrise üldpikkusega laevadel, mis ei ole kantud GFCMi registrisse, kala ja karpide püük GFCMi lepingu piirkonnas ning nimetatud piirkonnast pärit kala ja karpide pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine.

8.   Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata teabe, mille alusel võib põhjendatult oletada, et üle 15-meetrise üldpikkusega laevad, mis ei ole kantud GFCMi registrisse, püüavad või laadivad ümber kala ja karpe GFCMi lepingu piirkonnas.

II   PEATÜKK

Sadamariigi meetmed

Artikkel 18

Reguleerimisala

Käesolevat peatükki kohaldatakse kolmandate riikide kalalaevade suhtes.

Artikkel 19

Eelteade

Erandina määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 6 lõikest 1 on etteteatamisaeg vähemalt 72 tundi enne sadamasse saabumise kavandatud aega.

Artikkel 20

Inspekteerimine sadamas

1.   Olenemata määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 9 lõikest 1, inspekteerivad liikmesriigid oma määratud sadamates igal aastal vähemalt 15 % lossimisest ja ümberlaadimisest.

2.   Olenemata määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 9 lõikest 2, inspekteeritakse igal juhul selliseid kalalaevu, kes sisenevad liikmesriigi sadamasse ilma eelneva loata.

Artikkel 21

Inspekteerimismenetlus

Lisaks määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 10 sätestatud nõuetele peab sadamas tehtav inspekteerimine vastama käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuetele.

Artikkel 22

Sadama kasutamise keelamine

1.   Liikmesriigid ei luba kolmanda riigi laeval kasutada oma sadamat GFCMi lepingu piirkonnas püütud kalatoodete lossimiseks, ümberlaadimiseks ega töötlemiseks ning keelavad sellel sadamateenuste kasutamise, muu hulgas kütuse- ja muude varude täiendamise, juhul kui laev:

| a) | ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele või |
| --- | --- |

a)

ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele või

| b) | on piirkondliku kalandusorganisatsiooni koostatud nimekirjas, millesse on kantud laevad, kes tegelevad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga või aitavad sellele kaasa, või |
| --- | --- |

b)

on piirkondliku kalandusorganisatsiooni koostatud nimekirjas, millesse on kantud laevad, kes tegelevad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga või aitavad sellele kaasa, või

| c) | on ilma kehtiva loata tegeleda kalapüügi või sellega seonduva tegevusega GFCMi lepingu piirkonnas. |
| --- | --- |

c)

on ilma kehtiva loata tegeleda kalapüügi või sellega seonduva tegevusega GFCMi lepingu piirkonnas.

Erandina esimesest lõigust võivad liikmesriigid lubada kolmandate riikide laevadel oma sadamat kasutada vääramatu jõu või merehätta sattumise korral Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (11) artikli 18 tähenduses, et osutada nimetatud olukordade leevendamiseks tingimata vajalikke teenuseid.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse lisaks määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 4 lõike 2 ning artikli 37 lõigete 5 ja 6 sätetele, milles on käsitletud sadama kasutamise keelamist.

3.   Kui liikmesriik on lõigete 1 või 2 kohaselt keelanud kolmanda riigi laeval oma sadamate kasutamise, teavitab ta sellest viivitamata asjaomase kalalaeva kaptenit, lipuriiki, komisjoni ning GFCMi täitevsekretäri.

4.   Kui lõigetes 1 või 2 osutatud põhjused keelustamiseks enam ei kehti, tühistab liikmesriik oma keelu ja teavitab sellest tühistamisest lõikes 3 osutatud isikuid.

IV   JAOTIS

KOOSTÖÖ, TEAVITAMINE JA ARUANDLUS

Artikkel 23

Koostöö ja teavitamine

1.   Komisjon ja liikmesriigid teevad koostööd ning vahetavad teavet GFCMi täitevsekretäriga, eelkõige:

| a) | asjaomastest andmebaasidest teavet nõutades ja seda sinna edastades; |
| --- | --- |

a)

asjaomastest andmebaasidest teavet nõutades ja seda sinna edastades;

| b) | taotledes ja tehes koostööd, et toetada käesoleva määruse tõhusat rakendamist. |
| --- | --- |

b)

taotledes ja tehes koostööd, et toetada käesoleva määruse tõhusat rakendamist.

2.   Liikmesriigid tagavad, et nende riiklikud kalandusega seotud teabesüsteemid võimaldavad vahetada otse elektroonilisel teel andmeid GFCMi täitevsekretäriga III jaotises osutatud sadamariigi inspekteerimise kohta, võttes piisavalt arvesse asjakohaseid konfidentsiaalsusnõudeid.

3.   Liikmesriigid võtavad meetmed teabe vahendamiseks asjaomastele riiklikele ametiasutustele elektrooniliselt ja nende asutuste tegevuse koordineerimiseks III jaotise II peatükis esitatud meetmete rakendamisel.

4.   Liikmesriigid koostavad käesoleva määruse kohaldamisel kontaktisikute nimekirja, mis saadetakse viivitamata elektrooniliselt komisjonile, GFCMi täitevsekretärile ja GFCMi lepingu osalistele.

5.   Komisjon võib võtta vastu rakendusakte koostöö ja teabe vahetamise üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 24

Statistiliste maatriksite andmete teatamine

1.   Liikmesriigid edastavad igal aastal enne 1. maid GFCMi täitevsekretärile GFCMi statistilise maatriksi ülesannete 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 ja 1.5 andmed vastavalt III lisa C osale.

2.   Liikmesriigid kasutavad lõikes 1 osutatud andmete edastamiseks GFCMi andmesisestuse süsteemi või mis tahes muud sobivat GFCMi täitevsekretäri poolt ettenähtud andmeedastusstandardit ja -protokolli, mis on kättesaadav GFCMi veebilehel.

3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni andmetest, mida nad käesoleva artikli alusel on edastanud.

Komisjon võib võtta vastu rakendusakte käesolevas artiklis osutatud andmete vormi ja edastamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 25 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

V   JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 25

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab kalanduse ja akvakultuuri korralduskomitee, mis on loodud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõike 1 alusel. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 26

Volituste delegeerimine

Ulatuses, mis on vajalik, et rakendada liidu õiguses juba liidu õiguses rakendatud kehtivate GFCMi meetmete muudatused, mis muutuvad liidu jaoks kohustuslikuks, antakse komisjonile volitused võtta artikli 27 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte eesmärgiga muuta käesoleva määruse sätteid seoses järgmisega:

| a) | teabe edastamine GFCMi täitevsekretärile kooskõlas artikli 15 lõikega 4; |
| --- | --- |

a)

teabe edastamine GFCMi täitevsekretärile kooskõlas artikli 15 lõikega 4;

| b) | GFCMi täitevsekretärile püügiloaga laevade nimekirja edastamine kooskõlas artikliga 17; |
| --- | --- |

b)

GFCMi täitevsekretärile püügiloaga laevade nimekirja edastamine kooskõlas artikliga 17;

| c) | sadamariigi meetmed kooskõlas artiklitega 18–22; |
| --- | --- |

c)

sadamariigi meetmed kooskõlas artiklitega 18–22;

| d) | koostöö, teavitamine ja aruandlus kooskõlas artiklitega 23 ja 24; |
| --- | --- |

d)

koostöö, teavitamine ja aruandlus kooskõlas artiklitega 23 ja 24;

| e) | GFCMi geograafiliste alapiirkondade tabel, kaart ja geograafilised koordinaadid kooskõlas I lisaga; |
| --- | --- |

e)

GFCMi geograafiliste alapiirkondade tabel, kaart ja geograafilised koordinaadid kooskõlas I lisaga;

| f) | laevade inspekteerimismenetlus sadamariigis kooskõlas II lisaga ning |
| --- | --- |

f)

laevade inspekteerimismenetlus sadamariigis kooskõlas II lisaga ning

| g) | GFCMi statistiliste maatriksite andmed kooskõlas III lisaga. |
| --- | --- |

g)

GFCMi statistiliste maatriksite andmed kooskõlas III lisaga.

Artikkel 27

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 26 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kolmeks aastaks alates 19. jaanuarist 2012. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne kolmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 26 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 26 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 28

Määruse (EÜ) nr 1967/2006 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1967/2006 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 4 lõige 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

artikli 4 lõige 3 jäetakse välja;

| 2) | artikli 9 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Veetavate võrkude, välja arvatud lõikes 4 osutatud võrkude puhul kehtivad järgmised võrgusilma alammõõdud:






  a) | ruudukujuliste silmadega noot, mille pära silmasuurus on 40 mm, või |
| --- | --- | --- |

2)

artikli 9 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Veetavate võrkude, välja arvatud lõikes 4 osutatud võrkude puhul kehtivad järgmised võrgusilma alammõõdud:

a)

ruudukujuliste silmadega noot, mille pära silmasuurus on 40 mm, või

| b) | laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral 50 mm rombikujuliste silmadega noot, mille silma suuruse tunnustatud selektiivsus peab olema sama, mis punktis a osutatud nooda puhul, või suurem sellest. |
| --- | --- |

b)

laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral 50 mm rombikujuliste silmadega noot, mille silma suuruse tunnustatud selektiivsus peab olema sama, mis punktis a osutatud nooda puhul, või suurem sellest.

Kalalaevad tohivad kasutada ja pardal hoida ainult ühte kahest nimetatud võrguliigist.

Komisjon esitab 30. juuniks 2012 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva lõike rakendamise kohta; komisjon esitab vajadusel nimetatud aruande ja liikmesriikidelt enne 31. detsembrit 2011 saadud teabe alusel ettepaneku nõuetekohaste muudatuste tegemiseks.”;

| 3) | artikkel 24 jäetakse välja; |
| --- | --- |

3)

artikkel 24 jäetakse välja;

| 4) | artiklist 27 jäetakse välja lõiked 1 ja 4. |
| --- | --- |

4)

artiklist 27 jäetakse välja lõiked 1 ja 4.

Artikkel 29

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 13. detsember 2011

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SZPUNAR

---

(1)  ELT C 354, 28.12.2010, lk 71.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 20. oktoobri 2011. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta seisukoht.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 190, 4.7.1998, lk 34.

3

(4)  ELT L 409, 30.12.2006, lk 11, asendatud parandusega (ELT L 36, 8.2.2007, lk 6).

4

(5)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

5

(6)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

6

(7)  EÜT 358, 31.12.2002, lk 59.

7

(8)  ELT L 5, 9.1.2004, lk 25.

8

(9)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

9

(10)  ELT L 60, 5.3.2008, lk 1.

10

(11)  EÜT L 179, 23.6.1998, lk 3.

11

---

I LISA

A)   GFCMi (GAPid) tabel

| FAO ALAPIIRKOND | FAO STATISTILISED RAJOONID | GAPid |
| --- | --- | --- |
| LÄÄNEOSA | 1.1. | BALEAARID |

FAO ALAPIIRKOND

FAO STATISTILISED RAJOONID

GAPid

LÄÄNEOSA

1.1.

BALEAARID

| 1 | Alboráni mere põhjaosa |
| --- | --- |

1

Alboráni mere põhjaosa

| 2 | Alboráni saar |
| --- | --- |

2

Alboráni saar

| 3 | Alboráni mere lõunaosa |
| --- | --- |

3

Alboráni mere lõunaosa

| 4 | Alžeeria |
| --- | --- |

4

Alžeeria

| 5 | Baleaarid |
| --- | --- |

5

Baleaarid

| 6 | Põhja-Hispaania |
| --- | --- |

6

Põhja-Hispaania

| 11.1 | Lääne-Sardiinia |
| --- | --- |

11.1

Lääne-Sardiinia

| 1.2. | LIONI LAHT |
| --- | --- |

1.2.

LIONI LAHT

| 7 | Lioni laht |
| --- | --- |

7

Lioni laht

| 1.3. | SARDIINIA |
| --- | --- |

1.3.

SARDIINIA

| 8 | Korsika |
| --- | --- |

8

Korsika

| 9 | Liguuria meri ja Türreeni mere põhjaosa |
| --- | --- |

9

Liguuria meri ja Türreeni mere põhjaosa

| 10 | Türreeni mere lõunaosa |
| --- | --- |

10

Türreeni mere lõunaosa

| 11.2 | Ida-Sardiinia |
| --- | --- |

11.2

Ida-Sardiinia

| 12 | Põhja-Tuneesia |
| --- | --- |

12

Põhja-Tuneesia

KESKOSA

| 2.1. | AADRIA MERI |
| --- | --- |

2.1.

AADRIA MERI

| 17 | Aadria mere põhjaosa |
| --- | --- |

17

Aadria mere põhjaosa

| 18 | Aadria mere lõunaosa (osa) |
| --- | --- |

18

Aadria mere lõunaosa (osa)

| 2.2. | JOONIA MERI |
| --- | --- |

2.2.

JOONIA MERI

| 13 | Hammameti laht |
| --- | --- |

13

Hammameti laht

| 14 | Qābise laht |
| --- | --- |

14

Qābise laht

| 15 | Malta |
| --- | --- |

15

Malta

| 16 | Lõuna-Sitsiilia |
| --- | --- |

16

Lõuna-Sitsiilia

| 18 | Aadria mere lõunaosa (osa) |
| --- | --- |

18

Aadria mere lõunaosa (osa)

| 19 | Joonia mere lääneosa |
| --- | --- |

19

Joonia mere lääneosa

| 20 | Joonia mere idaosa |
| --- | --- |

20

Joonia mere idaosa

| 21 | Joonia mere lõunaosa |
| --- | --- |

21

Joonia mere lõunaosa

IDAOSA

| 3.1. | EGEUSE MERI |
| --- | --- |

3.1.

EGEUSE MERI

| 22 | Egeuse meri |
| --- | --- |

22

Egeuse meri

| 23 | Kreeta |
| --- | --- |

23

Kreeta

| 3.2. | LEVANT |
| --- | --- |

3.2.

LEVANT

| 24 | Põhja-Levant |
| --- | --- |

24

Põhja-Levant

| 25 | Küpros |
| --- | --- |

25

Küpros

| 26 | Lõuna-Levant |
| --- | --- |

26

Lõuna-Levant

| 27 | Levant |
| --- | --- |

27

Levant

MUST MERI

| 4.1. | MARMARA |
| --- | --- |

4.1.

MARMARA

| 28 | Marmara meri |
| --- | --- |

28

Marmara meri

| 4.2. | MUST MERI |
| --- | --- |

4.2.

MUST MERI

| 29 | Must meri |
| --- | --- |

29

Must meri

| 4.3. | AASOVI MERI |
| --- | --- |

4.3.

AASOVI MERI

| 30 | Aasovi meri |
| --- | --- |

30

Aasovi meri

B)   GFCMi GAPide kaart (GFCM, 2009)

Image

C)   GFCMi GAPide geograafilised koordinaadid (GFCM, 2009)

| GAPid | PIIRID |
| --- | --- |
| 1 | Rannajoon
  36° N 5° 36′ W
  36° N 3° 20′ W
  36° 05′ N 3° 20′ W
  36° 05′ N 2° 40′ W
  36° N 2° 40′ W
  36° N 1° 30′ W
  36° 30′ N 1° 30′ W
  36° 30′ N 1° W
  37° 36′ N 1° W |
| 2 | 36° 05′ N 3° 20′ W
  36° 05′ N 2° 40′ W
  35° 45′ N 3° 20′ W
  35° 45′ N 2° 40′ W |
| 3 | Rannajoon
  36° N 5° 36′ W
  35° 49′ N 5° 36′ W
  36° N 3° 20′ W
  35° 45′ N 3° 20′ W
  35° 45′ N 2° 40′ W
  36° N 2° 40′ W
  36° N 1° 13′ W
  Maroko-Alžeeria piir |
| 4 | Rannajoon
  36° N 2° 13′ W
  36° N 1° 30′ W
  36° 30′ N 1° 30′ W
  36° 30′ N 1° W
  37° N 1° W
  37° N 0° 30′ E
  38° N 0° 30′ E
  38° N 8° 35′ E
  Alžeeria-Tuneesia piir
  Maroko-Alžeeria piir |
| 5 | 38° N 0° 30′ E
  39° 30′ N 0° 30′ E
  39° 30′ N 1° 30′ W
  40° N 1° 30′ E
  40° N 2° E
  40° 30′ N 2° E
  40° 30′ N 6° E
  38° N 6° E |
| 6 | Rannajoon
  37° 36′ N 1° W
  37° N 1° W
  37° N 0° 30′ E
  39° 30′ N 0° 30′ E
  39° 30′ N 1° 30′ W
  40° N 1° 30′ E
  40° N 2° E
  40° 30′ N 2° E
  40° 30′ N 6° E
  41° 47′ N 6° E
  42° 26′ N 3° 09′ E |
| 7 | Rannajoon
  42° 26′ N 3° 09′ E
  41° 20′ N 8° E
  Prantsusmaa-Itaalia piir |
| 8 | 43° 15′ N 7° 38′ E
  43° 15′ N 9° 45′ E
  41° 18′ N 9° 45′ E
  41° 20′ N 8° E
  41° 18′ N 8° E |
| 9 | Rannajoon
  Prantsusmaa-Itaalia piir
  43° 15′ N 7° 38′ E
  43° 15′ N 9° 45′ E
  41° 18′ N 9° 45′ E
  41° 18′ N 13° E |
| 10 | Rannajoon (k.a Põhja-Sitsiilia)
  41° 18′ N 13° E
  41° 18′ N 11° E
  38° N 11° E
  38° N 12° 30′ E |
| 11 | 41° 47′ N 6° E
  41° 18′ N 6° E
  41° 18′ N 11° E
  38° 30′ N 11° E
  38° 30′ N 8° 30′ E
  38° N 8° 30′ E
  38° N 6° E |
| 12 | Rannajoon
  Alžeeria-Tuneesia piir
  38° N 8° 30′ E
  38° 30′ N 8° 30′ E
  38° 30′ N 11° E
  38° N 11° E
  37° N 12° E
  37° N 11° 04′ E |
| 13 | Rannajoon
  37° N 11° 04′ E
  37° N 12° E
  35° N 13° 30′ E
  35° N 11° E |
| 14 | Rannajoon
  35° N 11° E
  35° N 15° 18′ E
  Tuneesia-Liibüa piir |
| 15 | 36° 30′ N 13° 30′ E
  35° N 13° 30′E
  35° N 15° 18′ E
  36° 30′ N 15° 18′ E |
| 16 | Rannajoon
  38° N 12° 30′ E
  38° N 11° E
  37° N 12° E
  35° N 13° 30′ E
  36° 30′ N 13° 30′ E
  36° 30′ N 15° 18′ E
  37° N 15° 18′ E |
| 17 | Rannajoon
  41° 55′ N 15° 08′ E
  Horvaatia-Montenegro piir |
| 18 | Rannajooned (mõlemad pooled)
  41° 55′ N 15° 08′ E
  40° 04′ N 18° 29′ E
  Horvaatia-Montenegro piir
  Albaania-Kreeka piir |
| 19 | Rannajoon (k.a Ida-Sitsiilia)
  40° 04′ N 18° 29′ E
  37° N 15° 18′ E
  35° N 15° 18′ E
  35° N 19° 10′ E
  39° 58′ N 19° 10′ E |
| 20 | Rannajoon
  Albaania-Kreeka piir
  39° 58′ N 19° 10′ E
  35° N 19° 10′ E
  35° N 23° E
  36° 30′ N 23° E |
| 21 | Rannajoon
  Tuneesia-Liibüa piir
  35° N 15° 18′ E
  35° N 23° E
  34° N 23° E
  34° N 25° 09′ E
  Liibüa-Egiptuse piir |
| 22 | Rannajoon
  36° 30′ N 23° E
  36° N 23° E
  36° N 26° 30′ E
  34° N 26° 30′ E
  34° N 29° E
  36° 43′ N 29° E |
| 23 | 36° N 23° E
  36° N 26° 30′ E
  34° N 26° 30′ E
  34° N 23° E |
| 24 | Rannajoon
  36° 43′ N 29° E
  34° N 29° E
  34° N 32° E
  35° 47′ N 32° E
  35° 47′ N 35° E
  Türgi-Süüria piir |
| 25 | 35° 47′ N 32° E
  34° N 32° E
  34° N 35° E
  35° 47′ N 35° E |
| 26 | Rannajoon
  Liibüa-Egiptuse piir
  34° N 25° 09′ E
  34° N 34° 13′ E
  Egiptuse – Gaza sektori piir |
| 27 | Rannajoon
  Egiptuse – Gaza sektori piir
  34° N 34° 13′ E
  34° N 35° E
  35° 47′ N 35° E
  Türgi-Süüria piir |
| 28 | |
| 29 | |
| 30 | |

GAPid

PIIRID

1

Rannajoon

36° N 5° 36′ W

36° N 3° 20′ W

36° 05′ N 3° 20′ W

36° 05′ N 2° 40′ W

36° N 2° 40′ W

36° N 1° 30′ W

36° 30′ N 1° 30′ W

36° 30′ N 1° W

37° 36′ N 1° W

2

36° 05′ N 3° 20′ W

36° 05′ N 2° 40′ W

35° 45′ N 3° 20′ W

35° 45′ N 2° 40′ W

3

Rannajoon

36° N 5° 36′ W

35° 49′ N 5° 36′ W

36° N 3° 20′ W

35° 45′ N 3° 20′ W

35° 45′ N 2° 40′ W

36° N 2° 40′ W

36° N 1° 13′ W

Maroko-Alžeeria piir

4

Rannajoon

36° N 2° 13′ W

36° N 1° 30′ W

36° 30′ N 1° 30′ W

36° 30′ N 1° W

37° N 1° W

37° N 0° 30′ E

38° N 0° 30′ E

38° N 8° 35′ E

Alžeeria-Tuneesia piir

Maroko-Alžeeria piir

5

38° N 0° 30′ E

39° 30′ N 0° 30′ E

39° 30′ N 1° 30′ W

40° N 1° 30′ E

40° N 2° E

40° 30′ N 2° E

40° 30′ N 6° E

38° N 6° E

6

Rannajoon

37° 36′ N 1° W

37° N 1° W

37° N 0° 30′ E

39° 30′ N 0° 30′ E

39° 30′ N 1° 30′ W

40° N 1° 30′ E

40° N 2° E

40° 30′ N 2° E

40° 30′ N 6° E

41° 47′ N 6° E

42° 26′ N 3° 09′ E

7

Rannajoon

42° 26′ N 3° 09′ E

41° 20′ N 8° E

Prantsusmaa-Itaalia piir

8

43° 15′ N 7° 38′ E

43° 15′ N 9° 45′ E

41° 18′ N 9° 45′ E

41° 20′ N 8° E

41° 18′ N 8° E

9

Rannajoon

Prantsusmaa-Itaalia piir

43° 15′ N 7° 38′ E

43° 15′ N 9° 45′ E

41° 18′ N 9° 45′ E

41° 18′ N 13° E

10

Rannajoon (k.a Põhja-Sitsiilia)

41° 18′ N 13° E

41° 18′ N 11° E

38° N 11° E

38° N 12° 30′ E

11

41° 47′ N 6° E

41° 18′ N 6° E

41° 18′ N 11° E

38° 30′ N 11° E

38° 30′ N 8° 30′ E

38° N 8° 30′ E

38° N 6° E

12

Rannajoon

Alžeeria-Tuneesia piir

38° N 8° 30′ E

38° 30′ N 8° 30′ E

38° 30′ N 11° E

38° N 11° E

37° N 12° E

37° N 11° 04′ E

13

Rannajoon

37° N 11° 04′ E

37° N 12° E

35° N 13° 30′ E

35° N 11° E

14

Rannajoon

35° N 11° E

35° N 15° 18′ E

Tuneesia-Liibüa piir

15

36° 30′ N 13° 30′ E

35° N 13° 30′E

35° N 15° 18′ E

36° 30′ N 15° 18′ E

16

Rannajoon

38° N 12° 30′ E

38° N 11° E

37° N 12° E

35° N 13° 30′ E

36° 30′ N 13° 30′ E

36° 30′ N 15° 18′ E

37° N 15° 18′ E

17

Rannajoon

41° 55′ N 15° 08′ E

Horvaatia-Montenegro piir

18

Rannajooned (mõlemad pooled)

41° 55′ N 15° 08′ E

40° 04′ N 18° 29′ E

Horvaatia-Montenegro piir

Albaania-Kreeka piir

19

Rannajoon (k.a Ida-Sitsiilia)

40° 04′ N 18° 29′ E

37° N 15° 18′ E

35° N 15° 18′ E

35° N 19° 10′ E

39° 58′ N 19° 10′ E

20

Rannajoon

Albaania-Kreeka piir

39° 58′ N 19° 10′ E

35° N 19° 10′ E

35° N 23° E

36° 30′ N 23° E

21

Rannajoon

Tuneesia-Liibüa piir

35° N 15° 18′ E

35° N 23° E

34° N 23° E

34° N 25° 09′ E

Liibüa-Egiptuse piir

22

Rannajoon

36° 30′ N 23° E

36° N 23° E

36° N 26° 30′ E

34° N 26° 30′ E

34° N 29° E

36° 43′ N 29° E

23

36° N 23° E

36° N 26° 30′ E

34° N 26° 30′ E

34° N 23° E

24

Rannajoon

36° 43′ N 29° E

34° N 29° E

34° N 32° E

35° 47′ N 32° E

35° 47′ N 35° E

Türgi-Süüria piir

25

35° 47′ N 32° E

34° N 32° E

34° N 35° E

35° 47′ N 35° E

26

Rannajoon

Liibüa-Egiptuse piir

34° N 25° 09′ E

34° N 34° 13′ E

Egiptuse – Gaza sektori piir

27

Rannajoon

Egiptuse – Gaza sektori piir

34° N 34° 13′ E

34° N 35° E

35° 47′ N 35° E

Türgi-Süüria piir

28

29

30

---

II LISA

Laevade inspekteerimismenetluse kord sadamariigis

1.   Laeva andmed

Sadamainspektorid:

| a) | kontrollivad, et pardal hoitavad ametlikud dokumendid on kehtivad, võttes vajaduse korral ühendust asjaomase lipuriigiga või rahvusvaheliste laevaregistritega; |
| --- | --- |

a)

kontrollivad, et pardal hoitavad ametlikud dokumendid on kehtivad, võttes vajaduse korral ühendust asjaomase lipuriigiga või rahvusvaheliste laevaregistritega;

| b) | korraldavad vajaduse korral dokumentide ametliku tõlkimise; |
| --- | --- |

b)

korraldavad vajaduse korral dokumentide ametliku tõlkimise;

| c) | kontrollivad, et laeva nimi, lipp, pardatähis ja tähistused (samuti laeva Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number, kui see on olemas) ning rahvusvaheline raadiokutsung on õiged; |
| --- | --- |

c)

kontrollivad, et laeva nimi, lipp, pardatähis ja tähistused (samuti laeva Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number, kui see on olemas) ning rahvusvaheline raadiokutsung on õiged;

| d) | uurivad võimaluse korral, kas laev on muutnud nime ja/või lippu, ning märgivad sel juhul üles varasema(d) nime(d) ja lipu(d); |
| --- | --- |

d)

uurivad võimaluse korral, kas laev on muutnud nime ja/või lippu, ning märgivad sel juhul üles varasema(d) nime(d) ja lipu(d);

| e) | märgivad üles registreerimissadama, laeva omaniku (ning käitaja ja tegeliku tulusaaja, kui see erineb omanikust), esindaja ja kapteni nime ja aadressi, sh ettevõtte identifitseerimisnumbri ja registreeritud omaniku, kui see on olemas, ning |
| --- | --- |

e)

märgivad üles registreerimissadama, laeva omaniku (ning käitaja ja tegeliku tulusaaja, kui see erineb omanikust), esindaja ja kapteni nime ja aadressi, sh ettevõtte identifitseerimisnumbri ja registreeritud omaniku, kui see on olemas, ning

| f) | märgivad üles varasemate omanike nimed ja aadressid eelneva viie aasta jooksul. |
| --- | --- |

f)

märgivad üles varasemate omanike nimed ja aadressid eelneva viie aasta jooksul.

2.   Püügiload

Sadamainspektorid kontrollivad, et kalapüügiluba või kalade ja kalatoodete transpordiluba vastab punkti 1 alusel saadud teabele, ning kontrollivad lubade kehtivusaega ja nende kohaldamist piirkondade, liikide ja püügivahendite suhtes.

3.   Muud dokumendid

Sadamainspektorid vaatavad läbi kõik asjakohased dokumendid, sh elektroonilised dokumendid. Asjaomased dokumendid võivad hõlmata logiraamatuid, eelkõige kalapüügipäevikuid, ja ka munsterrolli, lastiplaane ning olemasolu korral kalatrümmide jooniseid või kirjeldusi. Nimetatud hoiuruume või -alasid võidakse kontrollida, et teha kindlaks, kas nende suurus ja koosseis vastab joonistele või kirjeldustele ning kas last on paigutatud lastiplaanide kohaselt. Vajaduse korral hõlmavad kõnealused dokumendid ka piirkondliku kalandusorganisatsiooni väljastatud püügi- või kaubandusdokumente.

4.   Püügivahendid

| a) | Sadamainspektorid kontrollivad, et pardal olevad püügivahendid vastavad püügilubade tingimustele. Püügivahendeid võidakse kontrollida, et kindlaks teha, kas sellised tunnused nagu võrgusilma suurus (ja võimalikud seadised), võrkude pikkus, õngekonksu suurus jne vastavad kehtivatele õigusaktidele ning kas püügivahendite märgised vastavad nendele, mida laeval on lubatud kasutada. |
| --- | --- |

a)

Sadamainspektorid kontrollivad, et pardal olevad püügivahendid vastavad püügilubade tingimustele. Püügivahendeid võidakse kontrollida, et kindlaks teha, kas sellised tunnused nagu võrgusilma suurus (ja võimalikud seadised), võrkude pikkus, õngekonksu suurus jne vastavad kehtivatele õigusaktidele ning kas püügivahendite märgised vastavad nendele, mida laeval on lubatud kasutada.

| b) | Sadamainspektorid võivad laeva ka läbi otsida, veendumaks et laeval ei ole peidetud või ebaseaduslikke püügivahendeid. |
| --- | --- |

b)

Sadamainspektorid võivad laeva ka läbi otsida, veendumaks et laeval ei ole peidetud või ebaseaduslikke püügivahendeid.

5.   Kala ja kalatooted

| a) | Sadamainspektorid kontrollivad, kuivõrd see on võimalik, kas pardal olevad kalad ja kalatooted on püütud kehtivate lubade tingimuste kohaselt. Selleks kontrollivad sadamainspektorid vajaduse korral kalapüügipäevikut ja esitatud aruandeid, sh neid, mis on edastatud laevaseiresüsteemi kaudu. |
| --- | --- |

a)

Sadamainspektorid kontrollivad, kuivõrd see on võimalik, kas pardal olevad kalad ja kalatooted on püütud kehtivate lubade tingimuste kohaselt. Selleks kontrollivad sadamainspektorid vajaduse korral kalapüügipäevikut ja esitatud aruandeid, sh neid, mis on edastatud laevaseiresüsteemi kaudu.

| b) | Pardal hoitavate koguste ja liikide kindlaksmääramiseks võivad sadamainspektorid kontrollida kas trümmis olevat kala või kala lossimise ajal. Seda tehes võivad sadamainspektorid avada karpe, millesse kala on pakendatud, ja liigutada kala või karpe, et teha kindlaks kalatrümmide rikkumatust. |
| --- | --- |

b)

Pardal hoitavate koguste ja liikide kindlaksmääramiseks võivad sadamainspektorid kontrollida kas trümmis olevat kala või kala lossimise ajal. Seda tehes võivad sadamainspektorid avada karpe, millesse kala on pakendatud, ja liigutada kala või karpe, et teha kindlaks kalatrümmide rikkumatust.

| c) | Mahalaadimisel võivad sadamainspektorid kontrollida lossitud liike ja koguseid. Kõnealune kontroll võib hõlmata toote liiki, eluskaalu (püügipäeviku põhjal kindlaksmääratud kogused) ja ümberarvestustegurit, mida kasutati, et arvutada kaal pärast töötlemist ümber eluskaaluks. Sadamainspektorid võivad kontrollida ka võimalikke pardale jäetud koguseid. |
| --- | --- |

c)

Mahalaadimisel võivad sadamainspektorid kontrollida lossitud liike ja koguseid. Kõnealune kontroll võib hõlmata toote liiki, eluskaalu (püügipäeviku põhjal kindlaksmääratud kogused) ja ümberarvestustegurit, mida kasutati, et arvutada kaal pärast töötlemist ümber eluskaaluks. Sadamainspektorid võivad kontrollida ka võimalikke pardale jäetud koguseid.

| d) | Sadamainspektorid võivad kontrollida kogu pardal oleva saagi kogust ja koostist, sh proovivõtu teel. |
| --- | --- |

d)

Sadamainspektorid võivad kontrollida kogu pardal oleva saagi kogust ja koostist, sh proovivõtu teel.

6.   Ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kontrollimine

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklit 11.

7.   Aruanne

Pärast inspekteerimist koostab ja allkirjastab inspektor kirjaliku aruande ning esitab laeva kaptenile selle koopia.

8.   Sadamariigi inspekteerimise tulemused

Sadamariigi inspekteerimise tulemused hõlmavad vähemalt järgmist teavet:

| 1. | Inspekteerimise andmed:






  — | inspekteerimise eest vastutav asutus (inspekteerimise eest vastutava asutuse nimi või asutuse määratud muu asutuse nimi), |
| --- | --- | --- |

1.

Inspekteerimise andmed:

—

inspekteerimise eest vastutav asutus (inspekteerimise eest vastutava asutuse nimi või asutuse määratud muu asutuse nimi),

| — | inspektori nimi, |
| --- | --- |

—

inspektori nimi,

| — | inspekteerimise kuupäev ja kellaaeg, |
| --- | --- |

—

inspekteerimise kuupäev ja kellaaeg,

| — | inspekteerimissadam (koht, kus laeva on inspekteeritud) ning |
| --- | --- |

—

inspekteerimissadam (koht, kus laeva on inspekteeritud) ning

| — | kuupäev (aruande koostamise kuupäev). |
| --- | --- |

—

kuupäev (aruande koostamise kuupäev).

| 2. | Laeva andmed:






  — | laeva nimi, |
| --- | --- | --- |

2.

Laeva andmed:

—

laeva nimi,

| — | laeva tüüp, |
| --- | --- |

—

laeva tüüp,

| — | püügivahendite liik, |
| --- | --- |

—

püügivahendite liik,

| — | laeva pardatähis (laeva pardanumber) ja IMO number (kui on olemas) ja vajaduse korral muud numbrid, |
| --- | --- |

—

laeva pardatähis (laeva pardanumber) ja IMO number (kui on olemas) ja vajaduse korral muud numbrid,

| — | rahvusvaheline raadiokutsung, |
| --- | --- |

—

rahvusvaheline raadiokutsung,

| — | MMSI number (liikuva mereside raadiosaatja tunnuskood), kui on olemas, |
| --- | --- |

—

MMSI number (liikuva mereside raadiosaatja tunnuskood), kui on olemas,

| — | lipuriik (riik, kus laev on registreeritud), |
| --- | --- |

—

lipuriik (riik, kus laev on registreeritud),

| — | olemasolu korral eelmised nimed ja lipuriigid, |
| --- | --- |

—

olemasolu korral eelmised nimed ja lipuriigid,

| — | kodusadam (sadam, kus laev on registreeritud) ja varasemad kodusadamad, |
| --- | --- |

—

kodusadam (sadam, kus laev on registreeritud) ja varasemad kodusadamad,

| — | laeva omanik (nimi, aadress, kontaktandmed), |
| --- | --- |

—

laeva omanik (nimi, aadress, kontaktandmed),

| — | tegelik tulusaaja, kui erineb laeva omanikust (nimi, aadress, kontaktandmed), |
| --- | --- |

—

tegelik tulusaaja, kui erineb laeva omanikust (nimi, aadress, kontaktandmed),

| — | laeva käitaja, kes vastutab laeva kasutamise eest, kui see erineb laeva omanikust (nimi, aadress, kontaktandmed), |
| --- | --- |

—

laeva käitaja, kes vastutab laeva kasutamise eest, kui see erineb laeva omanikust (nimi, aadress, kontaktandmed),

| — | laeva esindaja (nimi, aadress, kontaktandmed), |
| --- | --- |

—

laeva esindaja (nimi, aadress, kontaktandmed),

| — | olemasolu korral eelmiste omanike nimi ja aadress, |
| --- | --- |

—

olemasolu korral eelmiste omanike nimi ja aadress,

| — | kapteni ja püügimeistri nimi, kodakondsus ja merendusalane kvalifikatsioon ning |
| --- | --- |

—

kapteni ja püügimeistri nimi, kodakondsus ja merendusalane kvalifikatsioon ning

| — | munsterroll. |
| --- | --- |

—

munsterroll.

| 3. | Kalapüügiluba (litsentsid/load):






  — | laevale antud load püüda kala või transportida kala ja kalatooteid, |
| --- | --- | --- |

3.

Kalapüügiluba (litsentsid/load):

—

laevale antud load püüda kala või transportida kala ja kalatooteid,

| — | loa väljastanud riik, |
| --- | --- |

—

loa väljastanud riik,

| — | lubade tingimused, sh piirkonnad ja kehtivusaeg, |
| --- | --- |

—

lubade tingimused, sh piirkonnad ja kehtivusaeg,

| — | asjaomane piirkondlik kalandusorganisatsioon, |
| --- | --- |

—

asjaomane piirkondlik kalandusorganisatsioon,

| — | lubade piirkonnad, reguleerimisala ja kehtivusaeg, |
| --- | --- |

—

lubade piirkonnad, reguleerimisala ja kehtivusaeg,

| — | lubatud eraldiste üksikasjad – kvoodid, püügikoormus või muu, |
| --- | --- |

—

lubatud eraldiste üksikasjad – kvoodid, püügikoormus või muu,

| — | lubatud liigid, kaaspüük ja püügivahendid ning |
| --- | --- |

—

lubatud liigid, kaaspüük ja püügivahendid ning

| — | ümberlaadimise andmed ja dokumendid (vajaduse korral). |
| --- | --- |

—

ümberlaadimise andmed ja dokumendid (vajaduse korral).

| 4. | Püügireisi andmed:






  — | püügireisi alguse kuupäev, kellaaeg, püügipiirkond ja koht, |
| --- | --- | --- |

4.

Püügireisi andmed:

—

püügireisi alguse kuupäev, kellaaeg, püügipiirkond ja koht,

| — | külastatud piirkonnad (sisenemine ja väljumine erinevatest piirkondadest), |
| --- | --- |

—

külastatud piirkonnad (sisenemine ja väljumine erinevatest piirkondadest),

| — | ümberlaadimistoimingud merel (kuupäev, liigid, koht, ümberlaaditud kala kogus), |
| --- | --- |

—

ümberlaadimistoimingud merel (kuupäev, liigid, koht, ümberlaaditud kala kogus),

| — | viimasena külastatud sadam, |
| --- | --- |

—

viimasena külastatud sadam,

| — | käimasoleva püügireisi lõpu kuupäev ja kellaaeg ning |
| --- | --- |

—

käimasoleva püügireisi lõpu kuupäev ja kellaaeg ning

| — | järgmine kavandatav külastatav sadam, vajaduse korral. |
| --- | --- |

—

järgmine kavandatav külastatav sadam, vajaduse korral.

| 5. | Saagi inspekteerimise tulemused:






  — | lossimise algus ja lõpp (kellaajad ja kuupäev), |
| --- | --- | --- |

5.

Saagi inspekteerimise tulemused:

—

lossimise algus ja lõpp (kellaajad ja kuupäev),

| — | kalaliigid, |
| --- | --- |

—

kalaliigid,

| — | tooteliik, |
| --- | --- |

—

tooteliik,

| — | eluskaal (püügipäeviku põhjal kindlaksmääratud kogused), |
| --- | --- |

—

eluskaal (püügipäeviku põhjal kindlaksmääratud kogused),

| — | asjaomane ümberarvestustegur, |
| --- | --- |

—

asjaomane ümberarvestustegur,

| — | kaal pärast töötlemist (lossitud kogused liikide kaupa ja kirjeldused), |
| --- | --- |

—

kaal pärast töötlemist (lossitud kogused liikide kaupa ja kirjeldused),

| — | vastav eluskaal (lossitud kogustele vastav eluskaal, toote mass korrutatud ümberarvestusteguriga), |
| --- | --- |

—

vastav eluskaal (lossitud kogustele vastav eluskaal, toote mass korrutatud ümberarvestusteguriga),

| — | kontrollitud kala ja kalatoodete kavandatav sihtkoht ning |
| --- | --- |

—

kontrollitud kala ja kalatoodete kavandatav sihtkoht ning

| — | vajaduse korral pardal hoitava kala kogus ja liigid. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral pardal hoitava kala kogus ja liigid.

| 6. | Püügivahendite inspekteerimise tulemused:






  — | püügivahendite liikide üksikasjad. |
| --- | --- | --- |

6.

Püügivahendite inspekteerimise tulemused:

—

püügivahendite liikide üksikasjad.

| 7. | Järeldused:






  — | inspekteerimise järeldused, sh arvatavate rikkumiste kirjeldus ja viited asjaomastele eeskirjadele ja meetmetele. Sellekohased tõendid lisatakse inspekteerimisaruandele. |
| --- | --- | --- |

7.

Järeldused:

—

inspekteerimise järeldused, sh arvatavate rikkumiste kirjeldus ja viited asjaomastele eeskirjadele ja meetmetele. Sellekohased tõendid lisatakse inspekteerimisaruandele.

---

III LISA

A)   GFCM/SAC laevastiku osadeks liigitamine

| Rühmad | < 6 meetrit | 6–12 meetrit | 12–24 meetrit | Üle 24 meetri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mitmeotstarbelised mootorita väikekalapüügilaevad |

Rühmad

< 6 meetrit

6–12 meetrit

12–24 meetrit

Üle 24 meetri

1.

Mitmeotstarbelised mootorita väikekalapüügilaevad

A

| 2. | Mitmeotstarbelised mootoriga väikekalapüügilaevad |
| --- | --- |

2.

Mitmeotstarbelised mootoriga väikekalapüügilaevad

B

C

| 3. | Traalerid |
| --- | --- |

3.

Traalerid

D

E

F

| 4. | Seinerid |
| --- | --- |

4.

Seinerid

G

H

| 5. | Õngejadakalapüügi laevad |
| --- | --- |

5.

Õngejadakalapüügi laevad

I

| 6. | Pelaagilise traalpüügi laevad |
| --- | --- |

6.

Pelaagilise traalpüügi laevad

J

| 7. | Tuunipüügiseinerid |
| --- | --- |

7.

Tuunipüügiseinerid

K

| 8. | Tragipüügilaevad |
| --- | --- |

8.

Tragipüügilaevad

L

| 9. | Mitmeotstarbelised laevad |
| --- | --- |

9.

Mitmeotstarbelised laevad

M

Laevastiku osade kirjeldus

A   Mitmeotstarbelised mootorita väikekalapüügilaevad– kõik mootorita (tuule jõul või käituriga liikuvad) laevad, mille üldpikkus on alla 12 m.

B   Mitmeotstarbelised mootoriga väikekalapüügilaevad, mille pikkus on alla 6 m– kõik mootoriga laevad, mille üldpikkus on alla 6 m.

C   Mitmeotstarbelised mootoriga väikekalapüügilaevad, mille pikkus on 6–12 m– kõik mootoriga laevad, mille üldpikkus on 6–12 m ning millel kasutatakse aasta jooksul erinevaid püügivahendeid, kusjuures ühtki püügivahendit ei kasutata teistest märgatavalt rohkem, või millel kasutatakse käesolevas liigituses nimetamata püügivahendit.

D   Traalerid, mille pikkus on alla 12 m– kõik laevad, mille üldpikkus on alla 12 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük põhjatraaliga.

E   Traalerid, mille pikkus on 12–24 m– kõik laevad, mille üldpikkus on 12–24 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük põhjatraaliga.

F   Traalerid, mille pikkus on üle 24 m– kõik laevad, mille üldpikkus on üle 24 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük põhjatraaliga.

G   Seinerid, mille pikkus on 6–12 m– kõik laevad, mille üldpikkus on 6–12 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük seinnoodaga.

H   Seinerid, mille pikkus on üle 12 m– kõik laevad, mille üldpikkus on üle 12 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük seinnoodaga, välja arvatud laevad, millel kasutatakse seinnoota tuunipüügiks mis tahes ajal aasta jooksul.

I   Õngejadakalapüügi laevad, mille pikkus on üle 6 m– kõik laevad, mille üldpikkus on üle 6 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük õngejadadega.

J   Pelaagilise traalpüügi laevad, mille pikkus on üle 6 m– kõik laevad, mille üldpikkus on üle 6 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük pelaagilise traaliga.

K   Tuunipüügiseinerid– kõik laevad, millel kasutatakse tuunipüügiks seinnoota mis tahes ajavahemiku jooksul aastas.

L   Tragipüügilaevad, mille pikkus on üle 6 m– kõik laevad, mille üldpikkus on üle 6 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük põhjavõrkudega.

M   Mitmeotstarbelised laevad, mille pikkus on üle 12 m– kõik laevad, mille üldpikkus on üle 12 m ning millel kasutatakse aasta jooksul erinevaid püügivahendeid, kusjuures ühtki püügivahendit ei kasutata teistest märgatavalt rohkem, või millel kasutatakse käesolevas liigituses nimetamata püügivahendit.

Märkus: kõikidesse lahtritesse võib lisada teavet. Eespool esitatud tabeli tühjad lahtrid tähendavad seda, et asjaomaseid laevu ei ole palju. Vajaduse korral on siiski soovitav liita „tühja lahtri” teave kõige sobivama kõrvaloleva „halli lahtri” teabele.

B)   Nominaalse püügikoormuse mõõtmist käsitlev tabel

| Püügivahend | Skaala ja mõõtmed | Võimsus | Tegevus | Nominaalne püügikoormus (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tragi (molluskite püüdmiseks) | Avatud võrgusuu, võrgusuu laius | GT | Kalapüügi aeg | Selle ala pindala, kus kasutati tragisid (2) |
| Traal (sh põhjavõrgud lestaliste püüdmiseks) | Traali liik (pelaagiline, põhja-)
  GT ja/või GRT
  Mootori võimsus
  Võrgusilma suurus
  Võrgu suurus (võrguava laius)
  Kiirus | GT | Kalapüügi aeg | GT × päevade arv
  GT × tundide arv
  kW × päevade arv |
| Seinnoot | Võrgu pikkus ja sügavus
  GT
  Valguse tugevus
  Väikepaatide arv | GT
  Võrgu pikkus ja sügavus | Otsingu aeg
  Pardale hiivamine | GT × vettelaskmiste arv
  Võrgu pikkus × pardalehiivamiste arv |
| Võrgud | Võrgu tüüp (nt abar, nakkevõrk)
  Võrgu pikkus (määrustega ette nähtud)
  GT
  Võrgu pindala
  Võrgusilma suurus | Võrgu pikkus ja sügavus | Kalapüügi aeg | Võrgu pikkus × päevade arv
  Pindala × päevade arv |
| Õngejadad | Konksude arv
  GT
  Õngejadade arv
  Konksude omadused
  Sööt | Konksude arv
  Õngejadade arv | Kalapüügi aeg | Konksude arv × tundide arv
  Konksude arv × päevade arv
  Õngejadade arv × päevade/tundide arv |
| Lõkspüünised | GT | Lõkspüüniste arv | Kalapüügi aeg | Lõkspüüniste arv × päevade arv |
| Seinerid/ peibutuspüügivahendid | Peibutuspüügivahendite arv | Number of FADs | Püügireiside arv | Peibutuspüügivahendite arv × püügireiside arv |

Püügivahend

Skaala ja mõõtmed

Võimsus

Tegevus

Nominaalne püügikoormus (1)

Tragi (molluskite püüdmiseks)

Avatud võrgusuu, võrgusuu laius

GT

Kalapüügi aeg

Selle ala pindala, kus kasutati tragisid (2)

Traal (sh põhjavõrgud lestaliste püüdmiseks)

Traali liik (pelaagiline, põhja-)

GT ja/või GRT

Mootori võimsus

Võrgusilma suurus

Võrgu suurus (võrguava laius)

Kiirus

GT

Kalapüügi aeg

GT × päevade arv

GT × tundide arv

kW × päevade arv

Seinnoot

Võrgu pikkus ja sügavus

GT

Valguse tugevus

Väikepaatide arv

GT

Võrgu pikkus ja sügavus

Otsingu aeg

Pardale hiivamine

GT × vettelaskmiste arv

Võrgu pikkus × pardalehiivamiste arv

Võrgud

Võrgu tüüp (nt abar, nakkevõrk)

Võrgu pikkus (määrustega ette nähtud)

GT

Võrgu pindala

Võrgusilma suurus

Võrgu pikkus ja sügavus

Kalapüügi aeg

Võrgu pikkus × päevade arv

Pindala × päevade arv

Õngejadad

Konksude arv

GT

Õngejadade arv

Konksude omadused

Sööt

Konksude arv

Õngejadade arv

Kalapüügi aeg

Konksude arv × tundide arv

Konksude arv × päevade arv

Õngejadade arv × päevade/tundide arv

Lõkspüünised

GT

Lõkspüüniste arv

Kalapüügi aeg

Lõkspüüniste arv × päevade arv

Seinerid/ peibutuspüügivahendid

Peibutuspüügivahendite arv

Number of FADs

Püügireiside arv

Peibutuspüügivahendite arv × püügireiside arv

C)   GFCMi 1. ülesanne – tegevusüksused

Image

---

(1)  Püügikoormust käsitlevad meetmed, mis ei hõlma ajaliselt kindlaksmääratud tegevust, tuleks ajaliselt määratleda (nt aasta).

(2)  Kalapüügi intensiivsuse arvutamiseks (püügikoormus/km2) ning püügikoormuse sidumiseks püütud liikidega tuleks viidata konkreetsele piirkonnale (märkida pindala).

---