# Euroopa Liidu L 332/2011

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2011.332.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 332 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide15. detsember 2011 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2011.332.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 332

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide15. detsember 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1306/2011, 12. detsember 2011, millega selgitatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kompressorite impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 261/2008 kehtestatud lõplike dumpinguvastaste tollimaksude reguleerimisala | 1 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1307/2011, 14. detsember 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 6 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1308/2011, 14. detsember 2011, millega kinnitatakse jaotuskoefitsient, lükatakse tagasi edasised taotlused ja lõpetatakse taotluste esitamine olemasolevatele kvoodivälise suhkru kogustele müügiks ELi turul vähendatud kvoodiületamise tasuga turustusaastal 2011–2012 | 8 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1309/2011, 14. detsember 2011, millega kinnitatakse jaotuskoefitsient, lükatakse tagasi edasised taotlused ja lõpetatakse taotluste esitamine olemasolevatele kvoodivälise isoglükoosi kogustele müügiks ELi turul vähendatud kvoodiületamise tasuga turustusaastal 2011–2012 | 9 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/836/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus BiH/18/2011, 2. detsember 2011, Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi relvajõudude juhataja nimetamise kohta | 10 |
| | | 2011/837/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 12. detsember 2011, millega parandatakse otsust 2010/399/EL, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 9130 all) | 11 |
| | | 2011/838/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 13. detsember 2011, millega muudetakse otsust 2008/855/EÜ sigade klassikalise katkuga seotud loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohaldamisaja osas teatavates liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 9128 all)

   (
  1
  ) | 13 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1306/2011, 12. detsember 2011, millega selgitatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kompressorite impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 261/2008 kehtestatud lõplike dumpinguvastaste tollimaksude reguleerimisala

1

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1307/2011, 14. detsember 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

6

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1308/2011, 14. detsember 2011, millega kinnitatakse jaotuskoefitsient, lükatakse tagasi edasised taotlused ja lõpetatakse taotluste esitamine olemasolevatele kvoodivälise suhkru kogustele müügiks ELi turul vähendatud kvoodiületamise tasuga turustusaastal 2011–2012

8

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1309/2011, 14. detsember 2011, millega kinnitatakse jaotuskoefitsient, lükatakse tagasi edasised taotlused ja lõpetatakse taotluste esitamine olemasolevatele kvoodivälise isoglükoosi kogustele müügiks ELi turul vähendatud kvoodiületamise tasuga turustusaastal 2011–2012

9

OTSUSED

2011/836/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus BiH/18/2011, 2. detsember 2011, Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi relvajõudude juhataja nimetamise kohta

10

2011/837/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 12. detsember 2011, millega parandatakse otsust 2010/399/EL, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 9130 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 9130 all)

11

2011/838/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 13. detsember 2011, millega muudetakse otsust 2008/855/EÜ sigade klassikalise katkuga seotud loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohaldamisaja osas teatavates liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 9128 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 9128 all)

1

13

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 532/09/COL, 16. detsember 2009, millega muudetakse seitsmekümne kuuendat korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate tööhõive jaoks antava ja eraldi teatamise kohustusega riigiabi ühisturuga kokkusobivuse analüüsi kriteeriumite kohta | 14 |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 57/11/COL, 2. märts 2011, millega kaheksakümne teist korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki alates 1. jaanuarist 2011 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate meetmete toetamise suhtes riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta | 20 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 532/09/COL, 16. detsember 2009, millega muudetakse seitsmekümne kuuendat korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate tööhõive jaoks antava ja eraldi teatamise kohustusega riigiabi ühisturuga kokkusobivuse analüüsi kriteeriumite kohta

14

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 57/11/COL, 2. märts 2011, millega kaheksakümne teist korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki alates 1. jaanuarist 2011 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate meetmete toetamise suhtes riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta

20

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 26. aprilli 2010. aasta rakendusmääruse (EL) nr 400/2010 (millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 1858/2005 teatavate, muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärineva impordina või mitte, ning lõpetatakse uurimine Malaisiast lähetatud ekspordi suhtes) parandus (ELT L 117, 11.5.2010) | 26 |

Parandused

*

Nõukogu 26. aprilli 2010. aasta rakendusmääruse (EL) nr 400/2010 (millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 1858/2005 teatavate, muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärineva impordina või mitte, ning lõpetatakse uurimine Malaisiast lähetatud ekspordi suhtes) parandus (ELT L 117, 11.5.2010)

(ELT L 117, 11.5.2010)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 15.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1306/2011,

12. detsember 2011,

millega selgitatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kompressorite impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 261/2008 kehtestatud lõplike dumpinguvastaste tollimaksude reguleerimisala

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 14 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Esialgne uurimine ja dumpinguvastane meede

| (1) | 21. detsembril 2006 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (2) teate dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kompressorite importimise suhtes (edaspidi „esialgne uurimine”). |
| --- | --- |

(1)

21. detsembril 2006 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (2) teate dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kompressorite importimise suhtes (edaspidi „esialgne uurimine”).

| (2) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 261/2008 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kompressorite impordi suhtes (edaspidi „asjaomane meede” ja/või „lõplik määrus”). Asjaomase meetme kehtivus lõppes 21. märtsil 2010 (4). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 261/2008 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kompressorite impordi suhtes (edaspidi „asjaomane meede” ja/või „lõplik määrus”). Asjaomase meetme kehtivus lõppes 21. märtsil 2010 (4).

2.   Esialgse uurimise taasalustamine

| (3) | Esialgset uurimist alustati komisjoni algatusel taas pärast seda, kui mõned Hiina Rahvavabariigist (HRV) pärit kompressorite importijad väljendasid muret dumpinguvastaste meetmete suhtes, mida kohaldatakse nn minikompressorite (st paagita, 12-voldise pingega töötavate kompressorite (edaspidi „minikompressorid”)) impordi suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Esialgset uurimist alustati komisjoni algatusel taas pärast seda, kui mõned Hiina Rahvavabariigist (HRV) pärit kompressorite importijad väljendasid muret dumpinguvastaste meetmete suhtes, mida kohaldatakse nn minikompressorite (st paagita, 12-voldise pingega töötavate kompressorite (edaspidi „minikompressorid”)) impordi suhtes.

| (4) | Kuigi minikompressorid on täpselt hõlmatud lõpliku määruse artiklis 1 täpsustatud vaatlusaluse toote määratlusega, selgus komisjoni käsutuses olevast teabest, et minikompressorid erinevad tõenäoliselt muudest kompressoritest, mille suhtes kohaldatakse asjaomast meedet (edaspidi „muud asjaomase meetmega hõlmatud kompressorid”). |
| --- | --- |

(4)

Kuigi minikompressorid on täpselt hõlmatud lõpliku määruse artiklis 1 täpsustatud vaatlusaluse toote määratlusega, selgus komisjoni käsutuses olevast teabest, et minikompressorid erinevad tõenäoliselt muudest kompressoritest, mille suhtes kohaldatakse asjaomast meedet (edaspidi „muud asjaomase meetmega hõlmatud kompressorid”).

| (5) | Seega oli asjakohane uurimist osaliselt taasalustada, piirdudes vaatlusaluse tootevaliku selgitamisega, kusjuures uurimise tulemusel võib olla tagasiulatuv mõju alates asjaomase meetme kehtestamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(5)

Seega oli asjakohane uurimist osaliselt taasalustada, piirdudes vaatlusaluse tootevaliku selgitamisega, kusjuures uurimise tulemusel võib olla tagasiulatuv mõju alates asjaomase meetme kehtestamise kuupäevast.

3.   Käesolev uurimine

| (6) | Pärast nõuandva komiteega konsulteerimist teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (5) HRVst pärit teatavate kompressorite importi käsitleva dumpinguvastase uurimise osalisest taasalustamisest, mis algatati algmääruse artikli 5 kohaselt. |
| --- | --- |

(6)

Pärast nõuandva komiteega konsulteerimist teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (5) HRVst pärit teatavate kompressorite importi käsitleva dumpinguvastase uurimise osalisest taasalustamisest, mis algatati algmääruse artikli 5 kohaselt.

| (7) | Komisjon teatas ametlikult menetluse algatamisest kõigile esialgses uurimises koostööd teinud isikutele ja HRV ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teatas ametlikult menetluse algatamisest kõigile esialgses uurimises koostööd teinud isikutele ja HRV ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (8) | Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(8)

Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (9) | Esildised saadi 15 huvitatud isikult, sealhulgas üheteistkümnelt minikompressorite importijalt, ühelt ELi tootjalt ja ühelt Hiina minikompressorite eksportijalt, ühelt ELi kompressorite tootjalt (kes oli ühtlasi üks kaebuse esitajatest esialgses uurimises) ja temaga seotud HRVst pärit kompressorite eksportijalt. |
| --- | --- |

(9)

Esildised saadi 15 huvitatud isikult, sealhulgas üheteistkümnelt minikompressorite importijalt, ühelt ELi tootjalt ja ühelt Hiina minikompressorite eksportijalt, ühelt ELi kompressorite tootjalt (kes oli ühtlasi üks kaebuse esitajatest esialgses uurimises) ja temaga seotud HRVst pärit kompressorite eksportijalt.

| (10) | Kuna käesolevas taasalustatud uurimises piirdutakse lõpliku määruse tootevaliku selgitamisega, ei ole osalise taasalustamise jaoks sätestatud uurimisperioodi. |
| --- | --- |

(10)

Kuna käesolevas taasalustatud uurimises piirdutakse lõpliku määruse tootevaliku selgitamisega, ei ole osalise taasalustamise jaoks sätestatud uurimisperioodi.

| (11) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, millel põhinevad käesoleva läbivaatamise järeldused. Asjaomastele isikutele anti algmääruse artikli 20 lõike 5 kohaselt võimalus kindlaksmääratud aja jooksul pärast kõnealust teavitamist esitada oma märkused. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ning asjakohastel juhtudel tehti järeldustes vastavad muudatused. |
| --- | --- |

(11)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, millel põhinevad käesoleva läbivaatamise järeldused. Asjaomastele isikutele anti algmääruse artikli 20 lõike 5 kohaselt võimalus kindlaksmääratud aja jooksul pärast kõnealust teavitamist esitada oma märkused. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ning asjakohastel juhtudel tehti järeldustes vastavad muudatused.

B.   UURIMISALUNE TOODE

| (12) | Uurimisalune toode on lõpliku määruse artiklis 1 määratletud toode, st kolbkompressorid (välja arvatud kolbkompressorite pumbad) tootlikkusega kuni 2 kuupmeetrit minutis. |
| --- | --- |

(12)

Uurimisalune toode on lõpliku määruse artiklis 1 määratletud toode, st kolbkompressorid (välja arvatud kolbkompressorite pumbad) tootlikkusega kuni 2 kuupmeetrit minutis.

| (13) | Praegu kuulub toode CN-koodide ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 ja ex 8414 80 51 alla. |
| --- | --- |

(13)

Praegu kuulub toode CN-koodide ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 ja ex 8414 80 51 alla.

| (14) | Käesoleva uurimise taasalustamise eesmärk oli teha kindlaks, kas nn minikompressorid, st paagita, 12-voldise pingega töötavad kompressorid, on hõlmatud lõpliku määruse artiklis 1 määratletud tootevalikuga. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva uurimise taasalustamise eesmärk oli teha kindlaks, kas nn minikompressorid, st paagita, 12-voldise pingega töötavad kompressorid, on hõlmatud lõpliku määruse artiklis 1 määratletud tootevalikuga.

C.   UURIMISE TULEMUSED

1.   Metoodika

| (15) | Selleks et hinnata, kas minikompressorid kuuluvad lõpliku määruse artiklis 1 määratletud tootevalikusse, uuriti, kas minikompressoritel ja muudel asjaomase meetmega hõlmatud kompressoritel on ühesuguseid füüsikalisi ja tehnilisi omadusi ja lõppkasutusalasid. Selleks hinnati minikompressorite ja muude liidus asjaomase meetmega hõlmatud kompressorite vastastikust asendatavust. Lisaks uuriti, kas minikompressorid olid esialgse uurimisega tegelikult hõlmatud ja analüüsitud. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et hinnata, kas minikompressorid kuuluvad lõpliku määruse artiklis 1 määratletud tootevalikusse, uuriti, kas minikompressoritel ja muudel asjaomase meetmega hõlmatud kompressoritel on ühesuguseid füüsikalisi ja tehnilisi omadusi ja lõppkasutusalasid. Selleks hinnati minikompressorite ja muude liidus asjaomase meetmega hõlmatud kompressorite vastastikust asendatavust. Lisaks uuriti, kas minikompressorid olid esialgse uurimisega tegelikult hõlmatud ja analüüsitud.

2.   Füüsikalised ja tehnilised põhiomadused

| (16) | Käesoleva taasalustatud uurimisega tehti kindlaks, et minikompressorid koosnevad elektrimootorist, mis paneb tööle pumba, mis sellega ühendatud õhuvooliku kaudu puhub pidevalt õhku välja muutuva rõhuga. Minikompressoritel ei ole paaki, tavaliselt puudub neil rõhuregulaator ning need töötavad 12-voldise pingega alalisvooluallika toitel. Need on suhteliselt väikesed ja ei kaalu tavaliselt üle 2-3 kilo, sest need peavad olema hõlpsalt kaasaskantavad. Minikompressorite töötamisaeg on piiratud (tavaliselt kuni 20 minutit) ja nende väljastatava õhuvoolu kogus ei ületa 50 l/min. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva taasalustatud uurimisega tehti kindlaks, et minikompressorid koosnevad elektrimootorist, mis paneb tööle pumba, mis sellega ühendatud õhuvooliku kaudu puhub pidevalt õhku välja muutuva rõhuga. Minikompressoritel ei ole paaki, tavaliselt puudub neil rõhuregulaator ning need töötavad 12-voldise pingega alalisvooluallika toitel. Need on suhteliselt väikesed ja ei kaalu tavaliselt üle 2-3 kilo, sest need peavad olema hõlpsalt kaasaskantavad. Minikompressorite töötamisaeg on piiratud (tavaliselt kuni 20 minutit) ja nende väljastatava õhuvoolu kogus ei ületa 50 l/min.

| (17) | Teiselt poolt sisaldab lõplik määrus lisaks selle artiklis 1 ja eespool põhjenduses 12 korratud määratlusele üksikasjalikku teavet muude asjaomase meetmega hõlmatud kompressorite kohta. Eelkõige on lõpliku määruse põhjenduses 17 täpsustatud, et „kompressor koosneb tavaliselt pumbast, mis töötab elektrimootori jõul kas otseülekandega või rihmülekandega. Enamikul juhtudel pumbatakse suruõhk paaki ning see väljub rõhuregulaatori ja kummivooliku kaudu. Kompressoritel, eriti suurematel kompressoritel, võivad teisaldamiseks olla rattad.” Selliste kompressorite paak ja õhuregulaator võimaldavad pidevat õhuvoolu. Tavaliselt on sellised kompressorid üsna suured ning need kaaluvad vähemalt 25 kg, tihti rohkemgi. Need on ette nähtud töötama vähemalt 120-voldise pingega vahelduvvoolul, neil ei ole piiratud töötamisaega ja nende väljastatava õhuvoolu kogus on kuni 2 000 l/min. |
| --- | --- |

(17)

Teiselt poolt sisaldab lõplik määrus lisaks selle artiklis 1 ja eespool põhjenduses 12 korratud määratlusele üksikasjalikku teavet muude asjaomase meetmega hõlmatud kompressorite kohta. Eelkõige on lõpliku määruse põhjenduses 17 täpsustatud, et „kompressor koosneb tavaliselt pumbast, mis töötab elektrimootori jõul kas otseülekandega või rihmülekandega. Enamikul juhtudel pumbatakse suruõhk paaki ning see väljub rõhuregulaatori ja kummivooliku kaudu. Kompressoritel, eriti suurematel kompressoritel, võivad teisaldamiseks olla rattad.” Selliste kompressorite paak ja õhuregulaator võimaldavad pidevat õhuvoolu. Tavaliselt on sellised kompressorid üsna suured ning need kaaluvad vähemalt 25 kg, tihti rohkemgi. Need on ette nähtud töötama vähemalt 120-voldise pingega vahelduvvoolul, neil ei ole piiratud töötamisaega ja nende väljastatava õhuvoolu kogus on kuni 2 000 l/min.

| (18) | Seega järeldatakse, et minikompressorite ja muude asjaomase meetmega hõlmatud kompressorite põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ei ole samasugused. |
| --- | --- |

(18)

Seega järeldatakse, et minikompressorite ja muude asjaomase meetmega hõlmatud kompressorite põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ei ole samasugused.

3.   Peamised kasutusalad ja vastastikune asendatavus

| (19) | Käesoleva taasalustatud uurimisega tehti kindlaks, et minikompressoreid kasutatakse peamiselt mootorsõidukite juures ja et need on ette nähtud rehvide täispuhumiseks ning et neid müüakse osana rehviparanduskomplektist koos hermeetikuga, mida saab pumbata rehvi torkeaugu sisse. Teatavaid minikompressoreid kasutakse ka majapidamises mänguasjade, pallide, õhkmadratsite ja muude täispuhutavate asjade täispuhumiseks. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva taasalustatud uurimisega tehti kindlaks, et minikompressoreid kasutatakse peamiselt mootorsõidukite juures ja et need on ette nähtud rehvide täispuhumiseks ning et neid müüakse osana rehviparanduskomplektist koos hermeetikuga, mida saab pumbata rehvi torkeaugu sisse. Teatavaid minikompressoreid kasutakse ka majapidamises mänguasjade, pallide, õhkmadratsite ja muude täispuhutavate asjade täispuhumiseks.

| (20) | Teisest küljest on lõpliku määruse põhjenduses 19 täpsustatud, et „vaatlusalust toodet kasutatakse suruõhutööriistades või pihustamiseks, puhastamiseks, rehvide ja muude esemete täispuhumiseks.” Selliseid kompressoreid saab kasutada teatavate poolprofessionaalsete tegevuste puhul või meisterdamisel suruõhutööriistades või pihustamiseks, värvimiseks või puhastamiseks. Sellist funktsiooni võimaldab reguleeritav pidev õhuvool. Minikompressoritel sellist funktsiooni ei ole. |
| --- | --- |

(20)

Teisest küljest on lõpliku määruse põhjenduses 19 täpsustatud, et „vaatlusalust toodet kasutatakse suruõhutööriistades või pihustamiseks, puhastamiseks, rehvide ja muude esemete täispuhumiseks.” Selliseid kompressoreid saab kasutada teatavate poolprofessionaalsete tegevuste puhul või meisterdamisel suruõhutööriistades või pihustamiseks, värvimiseks või puhastamiseks. Sellist funktsiooni võimaldab reguleeritav pidev õhuvool. Minikompressoritel sellist funktsiooni ei ole.

| (21) | Kogutud teabest ilmnes, et minikompressorite hind on muude kompressorite hinnast tavaliselt oluliselt madalam. Minikompressorite klientuur on erinev ning neid levitatakse teistsuguste kanalite kaudu kui asjaomase meetmega hõlmatud kompressoreid. Kui minikompressoreid müüakse tavaliselt rehviparanduskomplekti osana (varurehvi vahetamiseks) kas koos sõidukiga või spetsialiseerunud autopoodides või supermarketites (ka mänguasjade täispuhumiseks), leidub muid asjaomase meetmega hõlmatud kompressoreid üksnes spetsialiseerunud meisterdamistoodete kauplustes. |
| --- | --- |

(21)

Kogutud teabest ilmnes, et minikompressorite hind on muude kompressorite hinnast tavaliselt oluliselt madalam. Minikompressorite klientuur on erinev ning neid levitatakse teistsuguste kanalite kaudu kui asjaomase meetmega hõlmatud kompressoreid. Kui minikompressoreid müüakse tavaliselt rehviparanduskomplekti osana (varurehvi vahetamiseks) kas koos sõidukiga või spetsialiseerunud autopoodides või supermarketites (ka mänguasjade täispuhumiseks), leidub muid asjaomase meetmega hõlmatud kompressoreid üksnes spetsialiseerunud meisterdamistoodete kauplustes.

| (22) | Eespool kirjeldatut silmas pidades järeldatakse, et minikompressoritel ja muudel asjaomase meetmega hõlmatud kompressoritel on erinevad lõppkasutusalad, erinevad sihtturud ning et need ei ole põhimõtteliselt vastastikku asendatavad. |
| --- | --- |

(22)

Eespool kirjeldatut silmas pidades järeldatakse, et minikompressoritel ja muudel asjaomase meetmega hõlmatud kompressoritel on erinevad lõppkasutusalad, erinevad sihtturud ning et need ei ole põhimõtteliselt vastastikku asendatavad.

4.   Esialgses uurimises uuritud toode

| (23) | Ükski esialgses uurimises koostööd teinud pooltest (kolm ELi tootjat, 14 eksportivat tootjat HRVs ning üks sõltumatu importija liidus) ei olnud seotud minikompressorite tootmise ja/või nendega kauplemisega. Esialgsest uurimisest on selgunud, et minikompressorite kohta ei kogutud sel ajal asjakohast teavet. |
| --- | --- |

(23)

Ükski esialgses uurimises koostööd teinud pooltest (kolm ELi tootjat, 14 eksportivat tootjat HRVs ning üks sõltumatu importija liidus) ei olnud seotud minikompressorite tootmise ja/või nendega kauplemisega. Esialgsest uurimisest on selgunud, et minikompressorite kohta ei kogutud sel ajal asjakohast teavet.

| (24) | Seega näib, et kuigi minikompressoreid selgelt ei välistatud, ei peetud tookord vajalikuks minikompressoreid uurimisega hõlmata. |
| --- | --- |

(24)

Seega näib, et kuigi minikompressoreid selgelt ei välistatud, ei peetud tookord vajalikuks minikompressoreid uurimisega hõlmata.

| (25) | Seda kinnitab ka esialgse uurimise ajal ühe kaebuse esitaja tehtud avaldus. Vastuseks komisjoni esitatud taotlusele teatas ta selgelt, et tema arvates ei kavatsetud minikompressoreid kaebusega ja sellest tuleneva dumpinguvastase menetlusega hõlmata. |
| --- | --- |

(25)

Seda kinnitab ka esialgse uurimise ajal ühe kaebuse esitaja tehtud avaldus. Vastuseks komisjoni esitatud taotlusele teatas ta selgelt, et tema arvates ei kavatsetud minikompressoreid kaebusega ja sellest tuleneva dumpinguvastase menetlusega hõlmata.

| (26) | Eespool kirjeldatut silmas pidades järeldatakse, et minikompressoreid ei uuritud esialgse uurimise raames. |
| --- | --- |

(26)

Eespool kirjeldatut silmas pidades järeldatakse, et minikompressoreid ei uuritud esialgse uurimise raames.

D.   JÄRELDUS TOOTEVALIKU KOHTA

| (27) | Eespool kirjeldatud järeldustest ilmneb, et minikompressorite ja muude asjaomase meetmega hõlmatud kompressorite põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning lõppkasutusalad ei ole samasugused. Neil on erinevad lõppkasutusalad, erinevad sihtturud ning need ei ole põhimõtteliselt vastastikku asendatavad. Lisaks ei uuritud minikompressoreid esialgse uurimise raames. Selle alusel järeldatakse, et minikompressorid ja muud kompressorid on erinevad tooted. |
| --- | --- |

(27)

Eespool kirjeldatud järeldustest ilmneb, et minikompressorite ja muude asjaomase meetmega hõlmatud kompressorite põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning lõppkasutusalad ei ole samasugused. Neil on erinevad lõppkasutusalad, erinevad sihtturud ning need ei ole põhimõtteliselt vastastikku asendatavad. Lisaks ei uuritud minikompressoreid esialgse uurimise raames. Selle alusel järeldatakse, et minikompressorid ja muud kompressorid on erinevad tooted.

| (28) | Peaaegu kõik isikud, kes endast käesoleva taasalustatud uurimise käigus teada andsid, nõudsid, et minikompressorid eemaldataks esialgse meetme tootevalikust. |
| --- | --- |

(28)

Peaaegu kõik isikud, kes endast käesoleva taasalustatud uurimise käigus teada andsid, nõudsid, et minikompressorid eemaldataks esialgse meetme tootevalikust.

| (29) | Teisest küljest väitis koostööd tegev ELi minikompressorite tootja, et esialgne meede hõlmas tema tooteid ja et see kaitses tema huvisid õiglaselt. Seega väidetakse, et minikompressoritelt tuleks sisse nõuda dumpinguvastane tollimaks tagasiulatuvalt ja tulevikus, kui minikompressorite kahjustav dumping jätkub. |
| --- | --- |

(29)

Teisest küljest väitis koostööd tegev ELi minikompressorite tootja, et esialgne meede hõlmas tema tooteid ja et see kaitses tema huvisid õiglaselt. Seega väidetakse, et minikompressoritelt tuleks sisse nõuda dumpinguvastane tollimaks tagasiulatuvalt ja tulevikus, kui minikompressorite kahjustav dumping jätkub.

| (30) | Selles suhtes märgitakse, et ei see tootja ega ükski teine minikompressorite tootja ei teinud esialgses uurimises koostööd. Lisaks, nagu järeldati põhjenduses 26, ei uuritud minikompressoreid esialgse uurimise ajal. Samuti märgitakse, et nagu tehti kindlaks käesoleva taasalustatud uurimise käigus, esinevad minikompressorite ja esialgse uurimise käigus uuritud kompressorite vahel olulised erinevused. Seega ei saa kõnealuse ELi minikompressorite tootja seisukoht muuta käesoleva taasalustatud uurimise järeldusi. |
| --- | --- |

(30)

Selles suhtes märgitakse, et ei see tootja ega ükski teine minikompressorite tootja ei teinud esialgses uurimises koostööd. Lisaks, nagu järeldati põhjenduses 26, ei uuritud minikompressoreid esialgse uurimise ajal. Samuti märgitakse, et nagu tehti kindlaks käesoleva taasalustatud uurimise käigus, esinevad minikompressorite ja esialgse uurimise käigus uuritud kompressorite vahel olulised erinevused. Seega ei saa kõnealuse ELi minikompressorite tootja seisukoht muuta käesoleva taasalustatud uurimise järeldusi.

| (31) | Seoses kaebusega, mis käsitles minikompressorite kahjustava dumpingu jätkumist ja võimalikku dumpinguvastaste meetmete kehtestamist, tuleks märkida, et nagu selgitatud põhjendustes 23-26, ei uuritud minikompressoreid esialgse uurimise käigus ja et praeguse taasalustatud uurimise raames ei saa kindlaks teha, kas kahjustav dumping toimus või leiab aset, sest käesolev uurimine piirdub esialgse meetme tootevaliku täpsustamisega. |
| --- | --- |

(31)

Seoses kaebusega, mis käsitles minikompressorite kahjustava dumpingu jätkumist ja võimalikku dumpinguvastaste meetmete kehtestamist, tuleks märkida, et nagu selgitatud põhjendustes 23-26, ei uuritud minikompressoreid esialgse uurimise käigus ja et praeguse taasalustatud uurimise raames ei saa kindlaks teha, kas kahjustav dumping toimus või leiab aset, sest käesolev uurimine piirdub esialgse meetme tootevaliku täpsustamisega.

| (32) | Pärast tulemuste avalikustamist kordas ELi minikompressorite tootja oma seisukohta ja leidis, et kui minikompressorid jäetaks tagasiulatuvalt meetmete reguleerimisalast välja, tugevdaks see tagasiulatuvalt nende konkurentide positsiooni HRVs ja moonutaks konkurentsi. |
| --- | --- |

(32)

Pärast tulemuste avalikustamist kordas ELi minikompressorite tootja oma seisukohta ja leidis, et kui minikompressorid jäetaks tagasiulatuvalt meetmete reguleerimisalast välja, tugevdaks see tagasiulatuvalt nende konkurentide positsiooni HRVs ja moonutaks konkurentsi.

| (33) | Selles suhtes korratakse, et taasalustatud uurimise käigus ei analüüsitud minikompressorite turuolukorda ega kavatsetud seda teha. Selle eesmärk oli üksnes selgitada, kas minikompressorid erinevad esialgse uurimise käigus uuritud kompressoritest. Uurimise tulemus ei peaks moonutama ühegi turu olukorda, vaid tooma selgust seoses kohaldatavate tollimaksudega. |
| --- | --- |

(33)

Selles suhtes korratakse, et taasalustatud uurimise käigus ei analüüsitud minikompressorite turuolukorda ega kavatsetud seda teha. Selle eesmärk oli üksnes selgitada, kas minikompressorid erinevad esialgse uurimise käigus uuritud kompressoritest. Uurimise tulemus ei peaks moonutama ühegi turu olukorda, vaid tooma selgust seoses kohaldatavate tollimaksudega.

| (34) | Pärast tulemuste avalikustamist arvas üks koostööd tegev importija, et minikompressorid on tegelikult pumbad ja ükski kompressorite suhtes kohaldatav tollimaks ei ole oma olemuselt kohaldatav pumpade suhtes, mis olid esialgse meetme tootevalikust sõnaselgelt välja jäetud. |
| --- | --- |

(34)

Pärast tulemuste avalikustamist arvas üks koostööd tegev importija, et minikompressorid on tegelikult pumbad ja ükski kompressorite suhtes kohaldatav tollimaks ei ole oma olemuselt kohaldatav pumpade suhtes, mis olid esialgse meetme tootevalikust sõnaselgelt välja jäetud.

| (35) | Selles suhtes tuleks märkida, et käesolev taasalustatud uurimine ei toeta sellist tõlgendust ning et minikompressorid on tehnilisest vaatepunktist selgelt kompressorid, sest kuigi nad liigutavad õhku ühest kohast teise (nagu pumbadki), pressivad nad lisaks õhu kokku selles seadmes, mille külge nad on ühendatud. |
| --- | --- |

(35)

Selles suhtes tuleks märkida, et käesolev taasalustatud uurimine ei toeta sellist tõlgendust ning et minikompressorid on tehnilisest vaatepunktist selgelt kompressorid, sest kuigi nad liigutavad õhku ühest kohast teise (nagu pumbadki), pressivad nad lisaks õhu kokku selles seadmes, mille külge nad on ühendatud.

| (36) | Eespool kirjeldatut silmas pidades järeldatakse, et minikompressorid (st paagita, 12-voldise pingega toiteallikaga töötavad kompressorid) erinevad esialgses uurimises uuritud kompressoritest. |
| --- | --- |

(36)

Eespool kirjeldatut silmas pidades järeldatakse, et minikompressorid (st paagita, 12-voldise pingega toiteallikaga töötavad kompressorid) erinevad esialgses uurimises uuritud kompressoritest.

| (37) | Kuna minikompressorid ei kuulunud esialgse uurimise tootevalikusse, ei oleks tulnud minikompressorite impordi suhtes kohaldada dumpinguvastast tollimaksu. Järelikult tuleks tagasiulatuvalt täpsustada asjaomase meetme kohaldamisala ja muuta lõplikku määrust. |
| --- | --- |

(37)

Kuna minikompressorid ei kuulunud esialgse uurimise tootevalikusse, ei oleks tulnud minikompressorite impordi suhtes kohaldada dumpinguvastast tollimaksu. Järelikult tuleks tagasiulatuvalt täpsustada asjaomase meetme kohaldamisala ja muuta lõplikku määrust.

E.   TAGASIULATUV KOHALDAMINE

| (38) | Kuna praegune uurimise taasalustamine piirdub tootevaliku määratluse täpsustamisega ning kuna esialgne uurimine ja sellest tulenev dumpinguvastane meede ei hõlmanud minikompressoreid, peetakse asjakohaseks kohaldada järeldusi alates lõpliku määruse jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(38)

Kuna praegune uurimise taasalustamine piirdub tootevaliku määratluse täpsustamisega ning kuna esialgne uurimine ja sellest tulenev dumpinguvastane meede ei hõlmanud minikompressoreid, peetakse asjakohaseks kohaldada järeldusi alates lõpliku määruse jõustumise kuupäevast.

| (39) | Järelikult tuleks määruse (EÜ) nr 261/2008 alusel Hiina Rahvavabariigist imporditud minikompressorite impordilt makstud ja kontodel kirjendatud lõplik dumpinguvastane tollimaks tagasi maksta või seda vähendada. Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda liikmesriikide tolliasutustelt kooskõlas kehtivate tollialaste õigusaktidega. Selle tagamiseks, et asjaomased importijad ei saaks selliseid tagasimakseid nõuda kõnealustes õigusaktides sätestatud tähtaegade tõttu, juhuks kui need tähtajad on möödunud enne käesoleva määruse avaldamise kuupäeva või lõppevad just sel kuupäeval või kui need lõppevad kuue kuu jooksul pärast kõnealust kuupäeva, pikendatakse neid käesoleva määruse alusel, et need lõppeksid kuue kuu möödumisel pärast käesoleva määruse avaldamist, |
| --- | --- |

(39)

Järelikult tuleks määruse (EÜ) nr 261/2008 alusel Hiina Rahvavabariigist imporditud minikompressorite impordilt makstud ja kontodel kirjendatud lõplik dumpinguvastane tollimaks tagasi maksta või seda vähendada. Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda liikmesriikide tolliasutustelt kooskõlas kehtivate tollialaste õigusaktidega. Selle tagamiseks, et asjaomased importijad ei saaks selliseid tagasimakseid nõuda kõnealustes õigusaktides sätestatud tähtaegade tõttu, juhuks kui need tähtajad on möödunud enne käesoleva määruse avaldamise kuupäeva või lõppevad just sel kuupäeval või kui need lõppevad kuue kuu jooksul pärast kõnealust kuupäeva, pikendatakse neid käesoleva määruse alusel, et need lõppeksid kuue kuu möödumisel pärast käesoleva määruse avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 261/2008 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks imporditavatele Hiina Rahvavabariigist pärit kolbkompressoritele (välja arvatud kolbkompressorite pumbad) tootlikkusega kuni 2 kuupmeetrit minutis, mis kuuluvad CN-koodide ex 8414 40 10, ex 8414 80 22, ex 8414 80 28 ja ex 8414 80 51 alla (TARICi koodid 8414401010, 8414802219, 8414802299, 8414802811, 8414802891, 8414805119 ja 8414805199). Nn minikompressorid, st paagita, 12-voldise pingega töötavad kompressorid, mis kuuluvad eespool nimetatud CN-koodide alla, ei kuulu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu alla.”

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 261/2008 (nagu seda on muudetud käesoleva määrusega) artikli 1 lõikega 1 hõlmamata kaupade puhul tuleb kas vähendada või tagasi maksta lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis vastavalt määruse (EÜ) nr 261/2008 esmase versiooni artikli 1 lõike 1 alusel on tasutud või mille kohta on tehtud arvestuskanne.

Tagasimaksmist ja vähendamist tuleb taotleda kooskõlas kohaldatavate tollialaste õigusaktidega liikmesriigi tolliasutuselt. Juhul kui nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (6) artikli 236 lõikes 2 sätestatud tähtajad on möödunud enne käesoleva määruse avaldamise kuupäeva või lõppevad just sel kuupäeval või kui need lõppevad kuue kuu jooksul pärast kõnealust kuupäeva, pikendatakse neid käesoleva määruse alusel, et need lõppeksid kuue kuu möödumisel pärast käesoleva määruse avaldamist.

6

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja seda kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 21. märtsist 2008.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

S. NOWAK

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 314, 21.12.2006, lk 2.

2

(3)  ELT L 81, 20.3.2008, lk 1.

3

(4)  ELT C 73, 23.3.2010, lk 39.

4

(5)  ELT C 98, 30.3.2011, lk 22.

5

(6)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

6

---

| 15.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1307/2011,

14. detsember 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. detsembril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 58,0 |
| MA | 66,8 |
| TN | 79,2 |
| TR | 95,8 |
| ZZ | 75,0 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| TR | 157,0 |
| ZZ | 163,6 |
| 0709 90 70 | MA | 41,9 |
| TR | 147,3 |
| ZZ | 94,6 |
| 0805 10 20 | AR | 27,1 |
| BR | 41,5 |
| CL | 30,5 |
| MA | 56,3 |
| TR | 61,0 |
| ZA | 56,4 |
| ZZ | 45,5 |
| 0805 20 10 | MA | 65,2 |
| TR | 79,7 |
| ZZ | 72,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 87,9 |
| TR | 83,9 |
| ZZ | 85,9 |
| 0805 50 10 | TR | 49,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0808 10 80 | CA | 109,9 |
| CL | 90,0 |
| US | 117,1 |
| ZA | 80,2 |
| ZZ | 99,3 |
| 0808 20 50 | CN | 70,9 |
| ZZ | 70,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

58,0

MA

66,8

TN

79,2

TR

95,8

ZZ

75,0

0707 00 05

EG

170,1

TR

157,0

ZZ

163,6

0709 90 70

MA

41,9

TR

147,3

ZZ

94,6

0805 10 20

AR

27,1

BR

41,5

CL

30,5

MA

56,3

TR

61,0

ZA

56,4

ZZ

45,5

0805 20 10

MA

65,2

TR

79,7

ZZ

72,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

87,9

TR

83,9

ZZ

85,9

0805 50 10

TR

49,9

ZZ

49,9

0808 10 80

CA

109,9

CL

90,0

US

117,1

ZA

80,2

ZZ

99,3

0808 20 50

CN

70,9

ZZ

70,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 15.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1308/2011,

14. detsember 2011,

millega kinnitatakse jaotuskoefitsient, lükatakse tagasi edasised taotlused ja lõpetatakse taotluste esitamine olemasolevatele kvoodivälise suhkru kogustele müügiks ELi turul vähendatud kvoodiületamise tasuga turustusaastal 2011–2012

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 1240/2011 millega kehtestatakse erimeetmed seoses kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi laskmisega vähendatud kvoodiületamise tasuga Euroopa Liidu turule turustusaastal 2011-2012, (2) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kvoodivälise suhkru kogused, mille kohta on esitatud sertifikaaditaotlused ajavahemikus 4. detsembrist 2011 kuni 7. detsembrini 2011 ja millest on teatatud komisjonile, ületavad piirkogust, mis on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 1240/2011 artiklis 1. |
| --- | --- |

(1)

Kvoodivälise suhkru kogused, mille kohta on esitatud sertifikaaditaotlused ajavahemikus 4. detsembrist 2011 kuni 7. detsembrini 2011 ja millest on teatatud komisjonile, ületavad piirkogust, mis on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 1240/2011 artiklis 1.

| (2) | Seepärast on vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1240/2011 artiklile 5 vaja määrata kindlaks jaotuskoefitsient, mida liikmesriik kohaldab iga teatatud sertifikaaditaotlusega hõlmatud kogusele, lükata tagasi taotlused, millest ei ole veel teatatud, ja sulgeda taotluste esitamise perioodid. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast on vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1240/2011 artiklile 5 vaja määrata kindlaks jaotuskoefitsient, mida liikmesriik kohaldab iga teatatud sertifikaaditaotlusega hõlmatud kogusele, lükata tagasi taotlused, millest ei ole veel teatatud, ja sulgeda taotluste esitamise perioodid.

| (3) | Toimimiseks enne avaldustekohaste sertifikaatide väljaandmist peaks käesolev määrus jõustuma päeval, millel see avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(3)

Toimimiseks enne avaldustekohaste sertifikaatide väljaandmist peaks käesolev määrus jõustuma päeval, millel see avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodivälise suhkru kogused, mille kohta rakendusmääruse (EL) nr 1240/2011 kohaselt on esitatud sertifikaaditaotlused ajavahemikus 4. detsembrist 2011 kuni 7. detsembrini 2011 ja millest on teatatud komisjonile, korrutatakse jaotuskoefitsiendiga 21,680216 %.

Sertifikaaditaotlused, mis on esitatud ajavahemikus 8. detsembrist 2011 kuni 15. detsembrini 2011, lükatakse käesolevaga tagasi.

Sertifikaaditaotluste esitamise perioodid on suletud alates 15. detsembrist 2011.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 318, 1.12.2011, lk 9.

2

---

| 15.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1309/2011,

14. detsember 2011,

millega kinnitatakse jaotuskoefitsient, lükatakse tagasi edasised taotlused ja lõpetatakse taotluste esitamine olemasolevatele kvoodivälise isoglükoosi kogustele müügiks ELi turul vähendatud kvoodiületamise tasuga turustusaastal 2011–2012

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 1240/2011, millega kehtestatakse erimeetmed seoses kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi laskmisega vähendatud kvoodiületamise tasuga Euroopa Liidu turule turustusaastal 2011-2012, (2) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kvoodivälise isoglükoosi kogused, mille kohta on esitatud sertifikaaditaotlused ajavahemikus 4. detsembrist 2011 kuni 7. detsembrini 2011 ja millest on teatatud komisjonile, ületavad piirkogust, mis on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 1240/2011 artiklis 1. |
| --- | --- |

(1)

Kvoodivälise isoglükoosi kogused, mille kohta on esitatud sertifikaaditaotlused ajavahemikus 4. detsembrist 2011 kuni 7. detsembrini 2011 ja millest on teatatud komisjonile, ületavad piirkogust, mis on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 1240/2011 artiklis 1.

| (2) | Seepärast on vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1240/2011 artiklile 5 vaja määrata kindlaks jaotuskoefitsient, mida liikmesriik kohaldab iga teatatud sertifikaaditaotlusega hõlmatud kogusele, lükata tagasi taotlused, millest ei ole veel teatatud, ja sulgeda taotluste esitamise perioodid. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast on vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1240/2011 artiklile 5 vaja määrata kindlaks jaotuskoefitsient, mida liikmesriik kohaldab iga teatatud sertifikaaditaotlusega hõlmatud kogusele, lükata tagasi taotlused, millest ei ole veel teatatud, ja sulgeda taotluste esitamise perioodid.

| (3) | Toimimiseks enne avaldustekohaste sertifikaatide väljaandmist peaks käesolev määrus jõustuma päeval, millel see avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(3)

Toimimiseks enne avaldustekohaste sertifikaatide väljaandmist peaks käesolev määrus jõustuma päeval, millel see avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodivälise isoglükoosi kogused, mille kohta rakendusmääruse (EL) nr 1240/2011 kohaselt on esitatud sertifikaaditaotlused ajavahemikus 4. detsembrist 2011 kuni 7. detsembrini 2011 ja millest on teatatud komisjonile, korrutatakse jaotuskoefitsiendiga 99,290780 %.

Sertifikaaditaotlused, mis on esitatud ajavahemikus 8. detsembrist 2011 kuni 15. detsembrini 2011, lükatakse käesolevaga tagasi.

Sertifikaaditaotluste esitamise perioodid on suletud alates 15. detsembrist 2011.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 318, 1.12.2011, lk 9.

2

---

OTSUSED

| 15.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/10

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS BiH/18/2011,

2. detsember 2011,

Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi relvajõudude juhataja nimetamise kohta

(2011/836/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2004. aasta ühismeedet 2004/570/ÜVJP (Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Bosnias ja Hertsegoviinas), (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühismeetme 2004/570/ÜVJP artikli 6 lõike 1 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed võtma vastu edasisi otsuseid ELi relvajõudude juhataja nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Ühismeetme 2004/570/ÜVJP artikli 6 lõike 1 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed võtma vastu edasisi otsuseid ELi relvajõudude juhataja nimetamise kohta.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee nimetas otsusega 2009/836/ÜVJP (2) kindralmajor Bernhard BAIRi Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi relvajõudude juhatajaks. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimetas otsusega 2009/836/ÜVJP (2) kindralmajor Bernhard BAIRi Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi relvajõudude juhatajaks.

| (3) | ELi operatsiooni ülem soovitas nimetada brigaadikindral Robert BRIEGERi uueks Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi relvajõudude juhatajaks. |
| --- | --- |

(3)

ELi operatsiooni ülem soovitas nimetada brigaadikindral Robert BRIEGERi uueks Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi relvajõudude juhatajaks.

| (4) | Euroopa Liidu sõjaline komitee toetas seda soovitust. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu sõjaline komitee toetas seda soovitust.

| (5) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli (nr 22) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli (nr 22) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises.

| (6) | Kopenhaagenis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu võttis 12. ja 13. detsembril 2002 vastu deklaratsiooni, milles sätestatakse, et „Berlin Plusi” kokkuleppeid ja nende rakendamist kohaldatakse üksnes nende liikmesriikide suhtes, kes on kas NATO liikmed või programmi „Partnerlus rahu nimel” osalisriigid ning on sellest tulenevalt sõlminud NATOga kahepoolseid julgeolekukokkuleppeid, |
| --- | --- |

(6)

Kopenhaagenis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu võttis 12. ja 13. detsembril 2002 vastu deklaratsiooni, milles sätestatakse, et „Berlin Plusi” kokkuleppeid ja nende rakendamist kohaldatakse üksnes nende liikmesriikide suhtes, kes on kas NATO liikmed või programmi „Partnerlus rahu nimel” osalisriigid ning on sellest tulenevalt sõlminud NATOga kahepoolseid julgeolekukokkuleppeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Brigaadikindral Robert BRIEGER nimetatakse Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi relvajõudude juhatajaks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 6. detsembril 2011.

Brüssel, 2. detsember 2011

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

O. SKOOG

---

(1)  ELT L 252, 28.7.2004, lk 10.

1

(2)  ELT L 299, 14.11.2009, lk 17.

2

---

| 15.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/11

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

12. detsember 2011,

millega parandatakse otsust 2010/399/EL, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 9130 all)

(Ainult sloveenikeelne tekst on autentne)

(2011/837/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (2) eriti selle artiklit 31,

olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon jättis otsusega 2010/399/EL (3) Euroopa Liidu rahastamise alt välja Sloveeniat käsitleva summa 2 280 860,00 eurot, mis oli seotud maaelu arengu meetmetega „põllumajanduse keskkonnatoetus” ja „vähem soodsad piirkonnad” ning mis hõlmas summasid, mis ei olnud 23. juuniks 2009 veel toetusesaajatelt sisse nõutud. Eespool osutatud arv põhines Sloveenia poolt komisjonile esitatud andmetel. Sloveeniale teatati, et pärast 23. juunit 2009 tehtud kõnealuste summade sissenõudeid ei pea komisjonile deklareerima ega ka hüvitama. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon jättis otsusega 2010/399/EL (3) Euroopa Liidu rahastamise alt välja Sloveeniat käsitleva summa 2 280 860,00 eurot, mis oli seotud maaelu arengu meetmetega „põllumajanduse keskkonnatoetus” ja „vähem soodsad piirkonnad” ning mis hõlmas summasid, mis ei olnud 23. juuniks 2009 veel toetusesaajatelt sisse nõutud. Eespool osutatud arv põhines Sloveenia poolt komisjonile esitatud andmetel. Sloveeniale teatati, et pärast 23. juunit 2009 tehtud kõnealuste summade sissenõudeid ei pea komisjonile deklareerima ega ka hüvitama.

| (2) | Kui Sloveenia esitas Euroopa Komisjonile maaelu arendamise üleminekuprogrammide lõpetamiseks kulude lõppdeklaratsiooni ja lõppmaksenõude, lisas ta sinna ekslikult sissenõutud summad, mille suhtes kohaldati lõppdeklaratsioonides eespool osutatud finantskorrektsiooni. Sloveenia teatatud summade põhjal võeti vastu komisjoni otsus 2009/984/EL, (4) millega kehtestatakse Tšehhi Vabariigile, Ungarile ja Sloveeniale makstav või neilt tagasi nõutav lõppmakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondist (EAGGF) maaelu arendamise üleminekuprogrammide raames rahastatud programmi lõpetamisel. |
| --- | --- |

(2)

Kui Sloveenia esitas Euroopa Komisjonile maaelu arendamise üleminekuprogrammide lõpetamiseks kulude lõppdeklaratsiooni ja lõppmaksenõude, lisas ta sinna ekslikult sissenõutud summad, mille suhtes kohaldati lõppdeklaratsioonides eespool osutatud finantskorrektsiooni. Sloveenia teatatud summade põhjal võeti vastu komisjoni otsus 2009/984/EL, (4) millega kehtestatakse Tšehhi Vabariigile, Ungarile ja Sloveeniale makstav või neilt tagasi nõutav lõppmakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondist (EAGGF) maaelu arendamise üleminekuprogrammide raames rahastatud programmi lõpetamisel.

| (3) | Pärast otsuse 2010/399/EL korrektsiooni käsitleva sissenõudekorralduse kättesaamist teatas Sloveenia komisjonile, et osa korrektsioonist oli juba otsuses 2009/984/EL maha arvatud. Põhjaliku analüüsi ja Sloveenia makseasutuse kinnituse põhjal tehti kindlaks 2 170 331,88 euro suurune kattuvus. |
| --- | --- |

(3)

Pärast otsuse 2010/399/EL korrektsiooni käsitleva sissenõudekorralduse kättesaamist teatas Sloveenia komisjonile, et osa korrektsioonist oli juba otsuses 2009/984/EL maha arvatud. Põhjaliku analüüsi ja Sloveenia makseasutuse kinnituse põhjal tehti kindlaks 2 170 331,88 euro suurune kattuvus.

| (4) | Seega peab Sloveenia tasuma komisjonile üksnes otsuse 2010/399/EL kohase 2 280 860 euro suuruse esialgse korrektsiooni ja otsuses 2009/984/EL esitatud 2 170 331,88 euro suuruse sissenõutud summa vahe. Kõnealune vahe on 110 528,12 eurot. Esialgne sissenõudekorraldus asendatakse uuega, milles sissenõutav summa on 110 528,12 eurot. |
| --- | --- |

(4)

Seega peab Sloveenia tasuma komisjonile üksnes otsuse 2010/399/EL kohase 2 280 860 euro suuruse esialgse korrektsiooni ja otsuses 2009/984/EL esitatud 2 170 331,88 euro suuruse sissenõutud summa vahe. Kõnealune vahe on 110 528,12 eurot. Esialgne sissenõudekorraldus asendatakse uuega, milles sissenõutav summa on 110 528,12 eurot.

| (5) | Seepärast tuleks otsust 2010/399/EL vastavalt parandada, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks otsust 2010/399/EL vastavalt parandada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kõik Sloveeniat käsitlevad kirjed otsuse 2010/399/EL lisas asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud kirjetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Sloveenia Vabariigile.

Brüssel, 12. detsember 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103.

1

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

2

(3)  ELT L 184, 17.7.2010, lk 6.

3

(4)  ELT L 338, 19.12.2009, lk 95.

4

---

LISA

EELARVEPUNKT 6500

| Liikmesriik | Meede | EA | Korrektsiooni põhjus | Liik | % | Vääring | Summa | Juba maha arvatud | Finantsmõju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SI | Maaelu areng – üleminekuvahend | 2005 | kontrolli- ja sissenõudemenetluse hilinenud kohaldamine | ühekordne makse | | EUR | –1 354 253,00 | –1 263 363,80 | –90 889,20 |
| SI | Maaelu areng – üleminekuvahend | 2006 | kontrolli- ja sissenõudemenetluse hilinenud kohaldamine | ühekordne makse | | EUR | – 926 607,00 | – 906 968,08 | –19 638,92 |
| SI kokku | –2 280 860,00 | –2 170 331,88 | – 110 528,12 |

Liikmesriik

Meede

EA

Korrektsiooni põhjus

Liik

%

Vääring

Summa

Juba maha arvatud

Finantsmõju

SI

Maaelu areng – üleminekuvahend

2005

kontrolli- ja sissenõudemenetluse hilinenud kohaldamine

ühekordne makse

EUR

–1 354 253,00

–1 263 363,80

–90 889,20

SI

Maaelu areng – üleminekuvahend

2006

kontrolli- ja sissenõudemenetluse hilinenud kohaldamine

ühekordne makse

EUR

– 926 607,00

– 906 968,08

–19 638,92

SI kokku

–2 280 860,00

–2 170 331,88

– 110 528,12

---

| 15.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/13

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

13. detsember 2011,

millega muudetakse otsust 2008/855/EÜ sigade klassikalise katkuga seotud loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohaldamisaja osas teatavates liikmesriikides

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 9128 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/838/EL)

EUROOPA KOMISJON

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsuses 2008/855/EÜ (loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides) (3) on sätestatud teatavad tõrjemeetmed seoses sigade klassikalise katkuga liikmesriikides või nende piirkondades, mis on esitatud kõnealuse otsuse lisas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsuses 2008/855/EÜ (loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides) (3) on sätestatud teatavad tõrjemeetmed seoses sigade klassikalise katkuga liikmesriikides või nende piirkondades, mis on esitatud kõnealuse otsuse lisas.

| (2) | Otsust 2008/855/EÜ tuleb kohaldada 31. detsembrini 2011. Pidades silmas sigade katkuga ning eriti metssigadel esineva sigade katkuga seotud olukorda teatavatel Bulgaaria, Saksamaa, Ungari ja Rumeenia aladel, on asjakohane kõnealuse otsuse kohaldamisaega pikendada 31. detsembrini 2013. |
| --- | --- |

(2)

Otsust 2008/855/EÜ tuleb kohaldada 31. detsembrini 2011. Pidades silmas sigade katkuga ning eriti metssigadel esineva sigade katkuga seotud olukorda teatavatel Bulgaaria, Saksamaa, Ungari ja Rumeenia aladel, on asjakohane kõnealuse otsuse kohaldamisaega pikendada 31. detsembrini 2013.

| (3) | Seepärast tuleks otsust 2008/855/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks otsust 2008/855/EÜ vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2008/855/EÜ artiklis 15 asendatakse kuupäev „31. detsember 2011” järgmisega: „31. detsembrini 2013”.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. detsember 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  ELT L 302, 13.11.2008, lk 19.

3

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 15.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/14

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 532/09/COL,

16. detsember 2009,

millega muudetakse seitsmekümne kuuendat korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate tööhõive jaoks antava ja eraldi teatamise kohustusega riigiabi ühisturuga kokkusobivuse analüüsi kriteeriumite kohta

EFTA JÄRELEVALVEAMET (1),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (2) eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, (3) eriti selle artiklit 24 ja artikli 5 lõike 2 punkti b,

MEENUTADES riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, mille EFTA järelevalveamet võttis vastu 19. jaanuaril 1994 (4),

Ning arvestades järgmist:

Järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted.

Järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt avaldab järelevalveamet teateid või suuniseid küsimuste kohta, mida EMP leping käsitleb, kui see on sõnaselgelt sätestatud kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus või kui EFTA järelevalveamet seda vajalikuks peab.

2009. aasta 11. augustil avaldas Euroopa Komisjon teatise ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate tööhõive jaoks antava ja eraldi teatamise kohustusega riigiabi ühisturuga kokkusobivuse analüüsi kriteeriumite kohta (5).

Kõnealune teatis on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna jaoks.

EMP riigiabi eeskirjade ühtne kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas.

EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki „ÜLDIST” II punkti kohaselt peab järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma Euroopa Komisjoni poolt vastuvõetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte.

Järelevalveamet konsulteeris kõnealuses küsimuses kirja teel Euroopa Komisjoniga 2009. aasta 27. novembril (viitenumber 538332) ja EFTA riikidega 2009. aasta 16. oktoobril (viitenumbrid 5333819, 533835 ja 533836),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi suuniseid muudetakse, lisades uue peatüki ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate tööhõive jaoks antava ja eraldi teatamise kohustusega riigiabi ühisturuga kokkusobivuse analüüsi kriteeriumite kohta. Uus peatükk on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Ainult ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 16. detsember 2009

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Per SANDERUD

kolleegiumi liige

Kristján Andri STEFÁNSSON

---

(1)  Edaspidi „järelevalveamet”.

1

(2)  Edaspidi „EMP leping”.

2

(3)  Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

3

(4)  Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, mille EFTA järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994 ning mis on avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas L 231, 3.9.1994, lk 1, ja EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994, lk 1. Edaspidi „riigiabi suunised”. Nende suuniste ajakohastatud versioon on avaldatud järelevalveameti veebisaidil aadressil http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

4

Euroopa Liidu Teatajas

(5)  ELT C 188, 11.8.2009, lk 6.

5

---

LISA

EBASOODSAS OLUKORRAS OLEVATE VÕI PUUDEGA TÖÖTAJATE TÖÖHÕIVE JAOKS ANTAVA JA ERALDI TEATAMISE KOHUSTUSEGA RIIGIABI ÜHISTURUGA KOKKUSOBIVUSE ANALÜÜSI KRITEERIUMID
   (1)

1.   Sissejuhatus

| 1. | Tööhõive ja sotsiaalpoliitika edendamine on üks EMP lepingu ja EFTA riikide eesmärkidest (2). EFTA riikide mõnes piirkonnas on tööpuudus, eelkõige teatavate töötajate rühmade struktuurne tööpuudus, jätkuvalt raske probleem. Palgatoetuste vormis antav riigiabi, mille puhul palgakulud tähendavad abisaaja poolt seoses asjaomaste töökohtadega tegelikult väljamaksmisele kuuluvat kogusummat, mis hõlmab a) maksustamiseelset brutopalka, b) kohustuslikke makseid, näiteks sotsiaalkindlustusmakseid, ja c) lapse- ja vanemahoolduskulusid (palgatoetused), võib ettevõtjatele pakkuda täiendavaid stiimuleid ebasoodsas olukorras olevate ja puudega töötajate tööhõive suurendamiseks. Seega on abi eesmärk edendada nendesse sihtrühmadesse kuuluvate töötajate töölevõtmist. |
| --- | --- |

1.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika edendamine on üks EMP lepingu ja EFTA riikide eesmärkidest (2). EFTA riikide mõnes piirkonnas on tööpuudus, eelkõige teatavate töötajate rühmade struktuurne tööpuudus, jätkuvalt raske probleem. Palgatoetuste vormis antav riigiabi, mille puhul palgakulud tähendavad abisaaja poolt seoses asjaomaste töökohtadega tegelikult väljamaksmisele kuuluvat kogusummat, mis hõlmab a) maksustamiseelset brutopalka, b) kohustuslikke makseid, näiteks sotsiaalkindlustusmakseid, ja c) lapse- ja vanemahoolduskulusid (palgatoetused), võib ettevõtjatele pakkuda täiendavaid stiimuleid ebasoodsas olukorras olevate ja puudega töötajate tööhõive suurendamiseks. Seega on abi eesmärk edendada nendesse sihtrühmadesse kuuluvate töötajate töölevõtmist.

| 2. | Käesolev peatükk annab juhised kriteeriumite kohta, mida EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) kohaldab sellise palgatoetuste vormis antava riigiabi hindamise puhul, millest tuleb EMP lepingu XV lisa punktis 1j viidatud õigusakti (komisjoni 6. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)), (3) mida on kohandatud EMP lepinguga protokolli nr 1 alusel) (4) (edaspidi „üldine grupierandi määrus”) artikli 6 lõike 1 punktide h ja i kohaselt eraldi teatada. Käesolevate juhistega soovitakse tagada järelevalveameti otsuste põhjuste läbipaistvus ning saavutada prognoositavus ja õiguskindlus. |
| --- | --- |

2.

Käesolev peatükk annab juhised kriteeriumite kohta, mida EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) kohaldab sellise palgatoetuste vormis antava riigiabi hindamise puhul, millest tuleb EMP lepingu XV lisa punktis 1j viidatud õigusakti (komisjoni 6. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)), (3) mida on kohandatud EMP lepinguga protokolli nr 1 alusel) (4) (edaspidi „üldine grupierandi määrus”) artikli 6 lõike 1 punktide h ja i kohaselt eraldi teatada. Käesolevate juhistega soovitakse tagada järelevalveameti otsuste põhjuste läbipaistvus ning saavutada prognoositavus ja õiguskindlus.

| 3. | Käesolevaid juhiseid kohaldatakse üldise grupierandi määruse artikli 2 lõigetes 18, 19 ja 20 määratletud ebasoodsas või eriti ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate töölevõtmise korral palgatoetuste vormis antava riigiabi suhtes. Käesolevaid juhiseid kohaldatakse iga erakorralise abina või abikava alusel antud üksikmeetme suhtes, kui selle toetusekvivalent ületab viit miljonit eurot ettevõtja kohta aastas ebasoodsas ja eriti ebasoodsas olukorras olevate töötajate (edaspidi „ebasoodas olukorras olevad töötajad”) tööhõive puhul ja kümmet miljonit eurot ettevõtja kohta aastas puudega töötajate tööhõive puhul (5). |
| --- | --- |

3.

Käesolevaid juhiseid kohaldatakse üldise grupierandi määruse artikli 2 lõigetes 18, 19 ja 20 määratletud ebasoodsas või eriti ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate töölevõtmise korral palgatoetuste vormis antava riigiabi suhtes. Käesolevaid juhiseid kohaldatakse iga erakorralise abina või abikava alusel antud üksikmeetme suhtes, kui selle toetusekvivalent ületab viit miljonit eurot ettevõtja kohta aastas ebasoodsas ja eriti ebasoodsas olukorras olevate töötajate (edaspidi „ebasoodas olukorras olevad töötajad”) tööhõive puhul ja kümmet miljonit eurot ettevõtja kohta aastas puudega töötajate tööhõive puhul (5).

| 4. | Käesolevate juhistega kehtestatud kriteeriume ei kohaldata mehhaaniliselt. Järelevalveameti hinnangu põhjalikkus ja teave, mida ta võib nõuda, on proportsionaalsed konkurentsi moonutamise riskiga. Analüüsi ulatus sõltub juhtumi laadist. |
| --- | --- |

4.

Käesolevate juhistega kehtestatud kriteeriume ei kohaldata mehhaaniliselt. Järelevalveameti hinnangu põhjalikkus ja teave, mida ta võib nõuda, on proportsionaalsed konkurentsi moonutamise riskiga. Analüüsi ulatus sõltub juhtumi laadist.

2.   Positiivne mõju abile

2.1.   Ühistes huvides oleva eesmärgi olemasolu

| 5. | Teatavate töötajate rühmade jaoks on töö leidmine eriti keeruline, sest tööandjate arvates on nende tööviljakus väiksem või on neil eelarvamused selliste töötajate rühmade suhtes. Selline eeldatav või tegelik väiksem tööviljakus võib olla tingitud sellest, et töötajal puudub hiljutine töökogemus (näiteks noored töötajad või pikaajaliselt töötud) või ta on püsiva puudega. Selliste töötajate eeldatava või tegeliku väiksema tööviljakuse tõttu tõrjutaks nad tõenäoliselt tööturult välja, kui tööandjatele ei pakutaks hüvitist selliste töötajate töölevõtmise eest. |
| --- | --- |

5.

Teatavate töötajate rühmade jaoks on töö leidmine eriti keeruline, sest tööandjate arvates on nende tööviljakus väiksem või on neil eelarvamused selliste töötajate rühmade suhtes. Selline eeldatav või tegelik väiksem tööviljakus võib olla tingitud sellest, et töötajal puudub hiljutine töökogemus (näiteks noored töötajad või pikaajaliselt töötud) või ta on püsiva puudega. Selliste töötajate eeldatava või tegeliku väiksema tööviljakuse tõttu tõrjutaks nad tõenäoliselt tööturult välja, kui tööandjatele ei pakutaks hüvitist selliste töötajate töölevõtmise eest.

| 6. | Ühiskonna seisukohast on väga soovitatav, et kõik töötajate rühmad oleksid integreeritud tööturule. See tähendab, et osa riigi tulust võidakse ümber jagada meetmega hõlmatud töötajate rühmadele. Riigiabi võib aidata nii ebasoodsas olukorras olevatel töötajatel kui ka puudega töötajatel tööturule siseneda või seal püsida, kattes selleks lisakulud, mis tekivad selliste töötajate eeldatavalt või tegelikult väiksemast tööviljakusest. |
| --- | --- |

6.

Ühiskonna seisukohast on väga soovitatav, et kõik töötajate rühmad oleksid integreeritud tööturule. See tähendab, et osa riigi tulust võidakse ümber jagada meetmega hõlmatud töötajate rühmadele. Riigiabi võib aidata nii ebasoodsas olukorras olevatel töötajatel kui ka puudega töötajatel tööturule siseneda või seal püsida, kattes selleks lisakulud, mis tekivad selliste töötajate eeldatavalt või tegelikult väiksemast tööviljakusest.

| 7. | EFTA riigid peaksid tõendama, et abi on suunatud kõnealuse ühiseks huviks oleva eesmärgi saavutamiseks. Oma analüüsis võtab järelevalveamet muu hulgas arvesse järgmisi aspekte:






  a) | meetmega hõlmatud töötajate arv ja töötajate rühmad; |
| --- | --- | --- |

7.

EFTA riigid peaksid tõendama, et abi on suunatud kõnealuse ühiseks huviks oleva eesmärgi saavutamiseks. Oma analüüsis võtab järelevalveamet muu hulgas arvesse järgmisi aspekte:

a)

meetmega hõlmatud töötajate arv ja töötajate rühmad;

| b) | meetmega hõlmatud töötajate rühmade tööhõive määr riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil ning asjaomases ettevõtjas või asjaomastes ettevõtjates; |
| --- | --- |

b)

meetmega hõlmatud töötajate rühmade tööhõive määr riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil ning asjaomases ettevõtjas või asjaomastes ettevõtjates;

| c) | meetmega hõlmatud töötajate rühmade tööpuuduse määr riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

c)

meetmega hõlmatud töötajate rühmade tööpuuduse määr riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil;

| d) | puudega ja ebasoodsas olukorras olevate töötajate laiemasse kategooriasse kuuluvad eriti tõrjutud alarühmad. |
| --- | --- |

d)

puudega ja ebasoodsas olukorras olevate töötajate laiemasse kategooriasse kuuluvad eriti tõrjutud alarühmad.

2.2.   Riigiabi kui asjakohane poliitikavahend

| 8. | Palgatoetuste vormis antav riigiabi ei ole ainus EFTA riikide poliitikavahend, millega on võimalik edendada ebasoodsas olukorras olevate ja puudega töötajate tööhõivet. EFTA riigid saavad võtta ka üldmeetmeid, näiteks vähendada tööjõu- ja sotsiaalkulude maksustamist, suurendada investeerimist haridusse ja koolitusse, võtta juhendamis- ja nõustamismeetmeid, pakkuda töötutele abi ja koolitust ning täiustada tööõigust. |
| --- | --- |

8.

Palgatoetuste vormis antav riigiabi ei ole ainus EFTA riikide poliitikavahend, millega on võimalik edendada ebasoodsas olukorras olevate ja puudega töötajate tööhõivet. EFTA riigid saavad võtta ka üldmeetmeid, näiteks vähendada tööjõu- ja sotsiaalkulude maksustamist, suurendada investeerimist haridusse ja koolitusse, võtta juhendamis- ja nõustamismeetmeid, pakkuda töötutele abi ja koolitust ning täiustada tööõigust.

| 9. | Kui EFTA riik on kaalunud muid poliitikavahendeid ja kindlaks on tehtud sellise valikvahendi nagu konkreetsele ettevõtjale antava riigiabi eelised, peetakse vastavat meedet asjakohaseks vahendiks. Järelevalveamet võtab eelkõige arvesse mis tahes mõjuhinnangut, mille EFTA riik võib olla kavandatud meetme kohta koostanud. |
| --- | --- |

9.

Kui EFTA riik on kaalunud muid poliitikavahendeid ja kindlaks on tehtud sellise valikvahendi nagu konkreetsele ettevõtjale antava riigiabi eelised, peetakse vastavat meedet asjakohaseks vahendiks. Järelevalveamet võtab eelkõige arvesse mis tahes mõjuhinnangut, mille EFTA riik võib olla kavandatud meetme kohta koostanud.

2.3.   Abi ergutav mõju ja vajalikkus

| 10. | Ebasoodsas olukorras olevate ja puudega töötajate töölevõtmiseks antava riigiabi tulemusena peab abisaaja muutma oma käitumist nii, et asjaomase ettevõtja juures töötavate ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate arv kokkuvõttes suureneb. Uued tööle võetud ebasoodsas olukorras olevad või puudega töötajad peaksid täitma kas ainult uusi või selliseid ametikohti, mis on vabanenud seoses vabatahtliku lahkumisega, töövõime kaotusega, vanaduspensionile jäämisega, tööaja vabatahtliku vähendamisega või töötaja üleastumisest tingitud seaduspärase töölt vabastamisega. Koondamise tõttu vabanenud ametikohti ei tohi täita toetatavate ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajatega. Seega ei tohi riigiabi kasutada selleks, et asendada töötajaid, kellega seotud toetuste maksmine on lõppenud ning kes on seetõttu töölt vabastatud. |
| --- | --- |

10.

Ebasoodsas olukorras olevate ja puudega töötajate töölevõtmiseks antava riigiabi tulemusena peab abisaaja muutma oma käitumist nii, et asjaomase ettevõtja juures töötavate ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate arv kokkuvõttes suureneb. Uued tööle võetud ebasoodsas olukorras olevad või puudega töötajad peaksid täitma kas ainult uusi või selliseid ametikohti, mis on vabanenud seoses vabatahtliku lahkumisega, töövõime kaotusega, vanaduspensionile jäämisega, tööaja vabatahtliku vähendamisega või töötaja üleastumisest tingitud seaduspärase töölt vabastamisega. Koondamise tõttu vabanenud ametikohti ei tohi täita toetatavate ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajatega. Seega ei tohi riigiabi kasutada selleks, et asendada töötajaid, kellega seotud toetuste maksmine on lõppenud ning kes on seetõttu töölt vabastatud.

| 11. | EFTA riigid peavad järelevalveametile tõendama abi ergutava mõju olemasolu ja vajalikkust. Esiteks peab abisaaja enne meetmega hõlmatud töötajate rühmade töölevõtmist olema EFTA riigile esitanud taotluse abi saamiseks. Teiseks peab EFTA riik tõendama, et palgatoetust makstakse ebasoodsas olukorras oleva või puudega töötaja eest ettevõtjale, kes ei oleks töötajat ilma abita tööle võtnud. |
| --- | --- |

11.

EFTA riigid peavad järelevalveametile tõendama abi ergutava mõju olemasolu ja vajalikkust. Esiteks peab abisaaja enne meetmega hõlmatud töötajate rühmade töölevõtmist olema EFTA riigile esitanud taotluse abi saamiseks. Teiseks peab EFTA riik tõendama, et palgatoetust makstakse ebasoodsas olukorras oleva või puudega töötaja eest ettevõtjale, kes ei oleks töötajat ilma abita tööle võtnud.

| 12. | Oma analüüsis võtab järelevalveamet muu hulgas arvesse järgmisi aspekte:






  a) | abisaaja sisedokumendid meetmega hõlmatud töötajate rühmade tööhõivekulude kohta kahe stsenaariumi korral: koos abiga ja ilma abita; |
| --- | --- | --- |

12.

Oma analüüsis võtab järelevalveamet muu hulgas arvesse järgmisi aspekte:

a)

abisaaja sisedokumendid meetmega hõlmatud töötajate rühmade tööhõivekulude kohta kahe stsenaariumi korral: koos abiga ja ilma abita;

| b) | olemasolevad või varasemad palgatoetused asjaomasele ettevõtjale: toetustega hõlmatud töötajate rühmad ja töötajate arv; |
| --- | --- |

b)

olemasolevad või varasemad palgatoetused asjaomasele ettevõtjale: toetustega hõlmatud töötajate rühmad ja töötajate arv;

| c) | meetmega hõlmatud töötajate rühmadega seotud aastakäive. |
| --- | --- |

c)

meetmega hõlmatud töötajate rühmadega seotud aastakäive.

2.4.   Abi proportsionaalsus

| 13. | EFTA riik peab tõendama, et abi on vajalik ja abisumma piirdub abi eesmärgi saavutamiseks minimaalselt vajalikuga.
  EFTA riigid peaksid tõendama, et abisumma ei ületa meetmega hõlmatud töötajate rühmade töölevõtmisega kaasnevat täiendavat netokulu võrreldes selliste töötajate töölevõtmisega kaasnevate kuludega, kes ei ole ebasoodsas olukorras või puudega (6).
  Abi osatähtsus ei tohi ühelgi juhul ületada üldise grupierandi määruse artiklites 40 (7) ja 41 (8) sätestatud osatähtsust. Abikõlblikke kulusid, mille suhtes kohaldatakse abi osatähtsust, tuleb arvutada üldise grupierandi määruse artiklite 40 (9) ja 41 (10) kohaselt. |
| --- | --- |

13.

EFTA riik peab tõendama, et abi on vajalik ja abisumma piirdub abi eesmärgi saavutamiseks minimaalselt vajalikuga.

EFTA riigid peaksid tõendama, et abisumma ei ületa meetmega hõlmatud töötajate rühmade töölevõtmisega kaasnevat täiendavat netokulu võrreldes selliste töötajate töölevõtmisega kaasnevate kuludega, kes ei ole ebasoodsas olukorras või puudega (6).

Abi osatähtsus ei tohi ühelgi juhul ületada üldise grupierandi määruse artiklites 40 (7) ja 41 (8) sätestatud osatähtsust. Abikõlblikke kulusid, mille suhtes kohaldatakse abi osatähtsust, tuleb arvutada üldise grupierandi määruse artiklite 40 (9) ja 41 (10) kohaselt.

3.   Negatiivne mõju abile

| 14. | Kui abi on oma eesmärgi saavutamiseks proportsionaalne, on abi negatiive mõju tõenäoliselt piiratud ja negatiivse mõju analüüs ei pruugi olla vajalik. Teatavatel juhtudel, kui abi on vajalik ja proportsionaalne selleks, et konkreetne ettevõtja saaks suurendada meetmega hõlmatud töötajate rühmade tööhõivet, võib see siiski kaasa tuua abisaaja käitumise muutuse, mis moonutab märkimisväärselt konkurentsi. Sellisel juhul analüüsib järelevalveamet konkurentsimoonutusi. Abi andmisest põhjustatud konkurentsimoonutuse ulatus võib sõltuvalt abiga seotud aspektidest ja asjaomaste turgude (11) eripärast olla erinev. |
| --- | --- |

14.

Kui abi on oma eesmärgi saavutamiseks proportsionaalne, on abi negatiive mõju tõenäoliselt piiratud ja negatiivse mõju analüüs ei pruugi olla vajalik. Teatavatel juhtudel, kui abi on vajalik ja proportsionaalne selleks, et konkreetne ettevõtja saaks suurendada meetmega hõlmatud töötajate rühmade tööhõivet, võib see siiski kaasa tuua abisaaja käitumise muutuse, mis moonutab märkimisväärselt konkurentsi. Sellisel juhul analüüsib järelevalveamet konkurentsimoonutusi. Abi andmisest põhjustatud konkurentsimoonutuse ulatus võib sõltuvalt abiga seotud aspektidest ja asjaomaste turgude (11) eripärast olla erinev.

| 15. | Konkurentsimoonutuse tõenäosust ja ulatust võivad mõjutada järgmised abiga seotud aspektid:






  a) | selektiivsus; |
| --- | --- | --- |

15.

Konkurentsimoonutuse tõenäosust ja ulatust võivad mõjutada järgmised abiga seotud aspektid:

a)

selektiivsus;

| b) | abi suurus; |
| --- | --- |

b)

abi suurus;

| c) | abi korduvus ja kestus; |
| --- | --- |

c)

abi korduvus ja kestus;

| d) | abi mõju ettevõtja kuludele. |
| --- | --- |

d)

abi mõju ettevõtja kuludele.

| 16. | Näiteks abikava, mille abil julgustatakse EFTA riikide ettevõtjaid võtma tööle senisest rohkem ebasoodsas olukorras olevaid ja puudega töötajaid, avaldab turule tõenäoliselt teistsugust mõju kui suuremahuline abi, mida antakse erakorraliselt ühele ettevõtjale, et võimaldada tal suurendada teatavate töötajate rühmade töölevõtmist. Viimati kirjeldatud abi moonutab konkurentsi tõenäoliselt rohkem, sest abisaaja konkurentide konkurentsivõime sellega seoses väheneb. Konkurentsimoonutus on veelgi ulatuslikum juhul, kui abisaaja tööjõukulud moodustavad kogukuludest märkimisväärse osa. |
| --- | --- |

16.

Näiteks abikava, mille abil julgustatakse EFTA riikide ettevõtjaid võtma tööle senisest rohkem ebasoodsas olukorras olevaid ja puudega töötajaid, avaldab turule tõenäoliselt teistsugust mõju kui suuremahuline abi, mida antakse erakorraliselt ühele ettevõtjale, et võimaldada tal suurendada teatavate töötajate rühmade töölevõtmist. Viimati kirjeldatud abi moonutab konkurentsi tõenäoliselt rohkem, sest abisaaja konkurentide konkurentsivõime sellega seoses väheneb. Konkurentsimoonutus on veelgi ulatuslikum juhul, kui abisaaja tööjõukulud moodustavad kogukuludest märkimisväärse osa.

| 17. | Selleks et analüüsida turu eripärasid, mis võib anda täpsema ülevaate abi tõenäolisest mõjust, võtab järelevalveamet muu hulgas arvesse järgmist:






  a) | turu struktuur; |
| --- | --- | --- |

17.

Selleks et analüüsida turu eripärasid, mis võib anda täpsema ülevaate abi tõenäolisest mõjust, võtab järelevalveamet muu hulgas arvesse järgmist:

a)

turu struktuur;

| b) | sektori või majandusharu eripärad; |
| --- | --- |

b)

sektori või majandusharu eripärad;

| c) | olukord riiklikul või piirkondlikul tööturul. |
| --- | --- |

c)

olukord riiklikul või piirkondlikul tööturul.

| 18. | Turu struktuuri hinnatakse turu koondumise, ettevõtjate suuruse, (12) toodete diferentseerituse taseme (13) ning turule sisenemise ja sealt lahkumise tõkete kaudu. Turuosa ja koondumise määr arvutatakse pärast asjaomase turu määratlemist. Üldiselt kehtib seaduspärasus, et mida vähem on ettevõtjaid, seda suurem on nende turuosa ja seda väiksem on konkurents (14). Kui asjaomane turg on koondunud, seal valitsevad olulised turuletuleku tõkked (15) ja abisaaja on sellel turul oluline tegutseja, siis on tõenäolisem, et abi andmise korral peavad konkurendid oma käitumist muutma, näiteks lükkama uue toote või tehnoloogia turule laskmise edasi, loobuma sellest või koguni lahkuma turult. |
| --- | --- |

18.

Turu struktuuri hinnatakse turu koondumise, ettevõtjate suuruse, (12) toodete diferentseerituse taseme (13) ning turule sisenemise ja sealt lahkumise tõkete kaudu. Turuosa ja koondumise määr arvutatakse pärast asjaomase turu määratlemist. Üldiselt kehtib seaduspärasus, et mida vähem on ettevõtjaid, seda suurem on nende turuosa ja seda väiksem on konkurents (14). Kui asjaomane turg on koondunud, seal valitsevad olulised turuletuleku tõkked (15) ja abisaaja on sellel turul oluline tegutseja, siis on tõenäolisem, et abi andmise korral peavad konkurendid oma käitumist muutma, näiteks lükkama uue toote või tehnoloogia turule laskmise edasi, loobuma sellest või koguni lahkuma turult.

| 19. | Järelevalveamet analüüsib ka sektori eripärasid, näiteks ületootlikkust ning seda, kas majandusharu turud kasvavad, (16) on väljakujunenud või hääbuvad. Näiteks majandusharu ületootlikkus või väljakujunenud turud võivad suurendada riski, et abi põhjustab ebatõhususe ja tõrjub tootmise välja ettevõtjatest, kus ei ole toetatavaid töötajaid. |
| --- | --- |

19.

Järelevalveamet analüüsib ka sektori eripärasid, näiteks ületootlikkust ning seda, kas majandusharu turud kasvavad, (16) on väljakujunenud või hääbuvad. Näiteks majandusharu ületootlikkus või väljakujunenud turud võivad suurendada riski, et abi põhjustab ebatõhususe ja tõrjub tootmise välja ettevõtjatest, kus ei ole toetatavaid töötajaid.

| 20. | Lõpuks asetatakse meede tööturul valitseva olukorra konteksti, st vaadeldakse tööpuuduse ja tööhõive määra, palgatasemeid ja tööõigust. |
| --- | --- |

20.

Lõpuks asetatakse meede tööturul valitseva olukorra konteksti, st vaadeldakse tööpuuduse ja tööhõive määra, palgatasemeid ja tööõigust.

| 21. | Palgatoetused võivad teatavatel juhtudel põhjustada punktides 22–27 vaadeldud konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

21.

Palgatoetused võivad teatavatel juhtudel põhjustada punktides 22–27 vaadeldud konkurentsimoonutusi.

Asendamine ja väljatõrjumine

| 22. | Asendamine on seotud olukorraga, kus muude rühmade töökohad lihtsalt asendatakse teatavatele töötajate rühmadele antud töökohtadega. Palgatoetus, mis on suunatud konkreetsele töötajate alarühmale, jagab tööjõu toetatavateks töötajateks ja toetuseta töötajateks ning võib põhjustada ettevõtja juures töötavate toetuseta töötajate asendamise toetatavate töötajatega. Selle põhjuseks on toetatavate ja toetuseta töötajate suhtelise palgakulu muutus (17). |
| --- | --- |

22.

Asendamine on seotud olukorraga, kus muude rühmade töökohad lihtsalt asendatakse teatavatele töötajate rühmadele antud töökohtadega. Palgatoetus, mis on suunatud konkreetsele töötajate alarühmale, jagab tööjõu toetatavateks töötajateks ja toetuseta töötajateks ning võib põhjustada ettevõtja juures töötavate toetuseta töötajate asendamise toetatavate töötajatega. Selle põhjuseks on toetatavate ja toetuseta töötajate suhtelise palgakulu muutus (17).

| 23. | Kuna nii toetatavate kui ka toetuseta töötajatega ettevõtjad konkureerivad samadel kauba- ja teenuseturgudel, võivad palgatoetused põhjustada töökohtade võimalikku vähenemist mujal majanduses. Selline olukord tekib juhul, kui toetatavate töötajatega ettevõtja suurendab toodangut, kuid tõrjub tootmise välja ettevõtjast, kus ei ole toetatavaid töötajaid, ning selle tulemusel vähendab abi andmine toetuseta tööhõivet. |
| --- | --- |

23.

Kuna nii toetatavate kui ka toetuseta töötajatega ettevõtjad konkureerivad samadel kauba- ja teenuseturgudel, võivad palgatoetused põhjustada töökohtade võimalikku vähenemist mujal majanduses. Selline olukord tekib juhul, kui toetatavate töötajatega ettevõtja suurendab toodangut, kuid tõrjub tootmise välja ettevõtjast, kus ei ole toetatavaid töötajaid, ning selle tulemusel vähendab abi andmine toetuseta tööhõivet.

Turule sisenemine ja turult lahkumine

| 24. | Tööhõivekulud moodustavad osa iga ettevõtja tavalistest tegevuskuludest. Seepärast on eriti oluline, et abi avaldaks positiivset mõju tööhõivele, mitte ainult ei võimaldaks ettevõtjatel vähendada kulusid, mida nad muidu peaksid kandma. Näiteks palgatoetused vähendavad jooksvaid tootmiskulusid ning sellest tulenevalt muudaksid turule sisenemise atraktiivsemaks ja võimaldaksid ettevõtjatel, kellel on muidu halvad majanduslikud väljavaated, siseneda turule või lasta turule uusi tooteid, kahjustades selle kaudu endast tõhusamaid konkurente. |
| --- | --- |

24.

Tööhõivekulud moodustavad osa iga ettevõtja tavalistest tegevuskuludest. Seepärast on eriti oluline, et abi avaldaks positiivset mõju tööhõivele, mitte ainult ei võimaldaks ettevõtjatel vähendada kulusid, mida nad muidu peaksid kandma. Näiteks palgatoetused vähendavad jooksvaid tootmiskulusid ning sellest tulenevalt muudaksid turule sisenemise atraktiivsemaks ja võimaldaksid ettevõtjatel, kellel on muidu halvad majanduslikud väljavaated, siseneda turule või lasta turule uusi tooteid, kahjustades selle kaudu endast tõhusamaid konkurente.

| 25. | Riigiabi kättesaadavus võib mõjutada ka ettevõtjate otsust lahkuda turult, kus nad on seni tegutsenud. Palgatoetused võivad vähendada kahjumit ja aidata ettevõtjal püsida turul kauem, mis võib tähendada, et tema asemel sunnitakse turult lahkuma teisi, tõhusamaid ettevõtjaid, kes ei saa abi. |
| --- | --- |

25.

Riigiabi kättesaadavus võib mõjutada ka ettevõtjate otsust lahkuda turult, kus nad on seni tegutsenud. Palgatoetused võivad vähendada kahjumit ja aidata ettevõtjal püsida turul kauem, mis võib tähendada, et tema asemel sunnitakse turult lahkuma teisi, tõhusamaid ettevõtjaid, kes ei saa abi.

Investeerimisstiimulid

| 26. | Turgudel, kus antakse palgatoetusi, pärsitakse konkurentsi ning ettevõtjad võivad seega vähendada oma investeeringuid ja lõpetada püüded muutuda senisest tõhusamaks ja innovatiivsemaks. Abisaaja võib viivitada uue, vähem tööjõumahuka tehnoloogia kasutuselevõtuga, sest tööjõu- ja tehnoloogiamahukate tootmismeetodite suhtelised kulud on muutunud. Samuti võivad konkureerivate toodete või sidustoodete tootjad oma investeeringuid vähendada või need edasi lükata. Selle tulemusena investeeringute üldine tase asjaomases majandusharus väheneb. |
| --- | --- |

26.

Turgudel, kus antakse palgatoetusi, pärsitakse konkurentsi ning ettevõtjad võivad seega vähendada oma investeeringuid ja lõpetada püüded muutuda senisest tõhusamaks ja innovatiivsemaks. Abisaaja võib viivitada uue, vähem tööjõumahuka tehnoloogia kasutuselevõtuga, sest tööjõu- ja tehnoloogiamahukate tootmismeetodite suhtelised kulud on muutunud. Samuti võivad konkureerivate toodete või sidustoodete tootjad oma investeeringuid vähendada või need edasi lükata. Selle tulemusena investeeringute üldine tase asjaomases majandusharus väheneb.

Mõju kaubavoogudele

| 27. | Palgatoetused, mida kohaldatakse konkreetses piirkonnas, võivad kaasa tuua olukorra, kus mõned piirkonnad saavad kasu soodsamatest tootmistingimustest. See võib kaasa tuua kaubavoogude nihkumise piirkondadesse, kus sellist abi antakse. |
| --- | --- |

27.

Palgatoetused, mida kohaldatakse konkreetses piirkonnas, võivad kaasa tuua olukorra, kus mõned piirkonnad saavad kasu soodsamatest tootmistingimustest. See võib kaasa tuua kaubavoogude nihkumise piirkondadesse, kus sellist abi antakse.

4.   Tasakaal ja otsus

| 28. | Analüüsi viimases etapis hinnatakse, millises ulatuses kaalub abi positiivne mõju üles abi negatiivse mõju. Iga üksikmeedet hinnatakse eraldi. Selleks et saavutada tasakaalu positiivse ja negatiivse mõju vahel, mõõdab järelevalveamet neid ja hindab nende üldist mõju iga asjaomase turu tootjatele ja tarbijatele. Kui kvantitatiivne teave ei ole kergesti kättesaadav, kasutab järelevalveamet hindamisel kvalitatiivset teavet. |
| --- | --- |

28.

Analüüsi viimases etapis hinnatakse, millises ulatuses kaalub abi positiivne mõju üles abi negatiivse mõju. Iga üksikmeedet hinnatakse eraldi. Selleks et saavutada tasakaalu positiivse ja negatiivse mõju vahel, mõõdab järelevalveamet neid ja hindab nende üldist mõju iga asjaomase turu tootjatele ja tarbijatele. Kui kvantitatiivne teave ei ole kergesti kättesaadav, kasutab järelevalveamet hindamisel kvalitatiivset teavet.

| 29. | Järelevalveamet võtab tõenäoliselt positiivsema seisukoha ning seega nõustub suuremate konkurentsimoonutustega, kui abi on oma eesmärgi saavutamiseks vajalik ja hästi suunatud ning piirdub täiendavate netokuludega, mis on vajalikud meetmega hõlmatud töötajate rühmade väiksema tööviljakuse hüvitamiseks. |
| --- | --- |

29.

Järelevalveamet võtab tõenäoliselt positiivsema seisukoha ning seega nõustub suuremate konkurentsimoonutustega, kui abi on oma eesmärgi saavutamiseks vajalik ja hästi suunatud ning piirdub täiendavate netokuludega, mis on vajalikud meetmega hõlmatud töötajate rühmade väiksema tööviljakuse hüvitamiseks.

---

(1)  Käesolev peatükk vastab Euroopa Komisjoni teatisele „Ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate tööhõive jaoks antava ja eraldi teatamise kohustusega riigiabi ühisturuga kokkusobivuse analüüsi kriteeriumid” (ELT C 188, 11.8.2009, lk 6).

(2)  EMP lepingu artikkel 66 ja sellele järgnevad artiklid ning EMP lepingu sotsiaalpoliitikat käsitleva protokolli nr 31 artikkel 5.

(3)  ELT L 214, 9.8.2008, lk 3.

(4)  Ühiskomitee otsus nr 120/2008, 7.11.2008 (ELT L 339, 18.12.2008, lk 111, ja EMP kaasanne nr 79, 18.12.2008, lk 20), mis jõustus 8.11.2008.

(5)  Üksikmeetmeid, mida kohaldatakse puudega töötajate tööhõivest tulenevate lisakulude ja selliste sotsiaalselt aktiivsete ettevõtjate täiendavate kulude hüvitamise suhtes, kelle toetusekvivalent ületab kümme miljonit eurot ettevõtja kohta aastas, hinnatakse nende eripära tõttu EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel. Ebasoodsas olukorras olevate töötajate tööhõiveks antava alla 5 miljoni euro suuruse erakorralise abi ja puudega töötajate tööhõiveks suurettevõtjatele antava alla 10 miljoni euro suuruse erakorralise abi puhul kohaldab järelevalveamet teatises esitatud põhimõtteid mutatis mutandis, kuid vähem üksikasjalikult.

(6)  Täiendava netokulu puhul võetakse arvesse ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate sihtrühmade töölevõtmisele vastavaid kulusid (mis tulenevad näiteks väiksemast tööviljakusest) ja kasu, mida abisaaja sellisest töölevõtmisest saab (nt ettevõtja maine paranemine).

(7)  Abi osatähtsus ebasoodsas olukorras olevate töötajate puhul ei tohi ületada 50 % abikõlblikest kuludest.

(8)  Abi osatähtsus puudega töötajate puhul ei tohi ületada 75 % abikõlblikest kuludest.

(9)  Ebasoodsas olukorras olevate töötajate puhul on abikõlblikud kulud palgakulud, mis kantakse kuni 12 kuu jooksul alates töölevõtmisest. Eriti ebasoodsas olukorras oleva töötaja puhul on abikõlblikud kulud palgakulud, mis kantakse kuni 24 kuu jooksul alates töölevõtmisest.

(10)  Puudega töötajate töölevõtmise puhul on abikõlblikud kulud palgakulud, mis kantakse mis tahes perioodi jooksul, mille vältel puudega töötaja töötab.

(11)  Abi võib mõjutada mitut turgu, sest selle mõju ei pruugi piirduda turgudega, kus abisaaja on tegev, vaid see võib ulatuda ka teistele, nt tooraine turgudele.

(12)  Ettevõtja suurust saab väljendada nii turuosa kui ka käibe ja/või töötajate arvu kaudu.

(13)  Mida madalam on toodete diferentseerituse tase, seda suurem on abi mõju konkurentide kasumile.

(14)  Mõnel turul toimib konkurents siiski hoolimata asjaolust, et seal tegutseb vähe ettevõtjaid.

(15)  Mõnikord aitab abi andmine siiski ületada turuletuleku tõkkeid ja võimaldab uutel ettevõtjatel turule siseneda.

(16)  Kasvavate turgude olemasolu korral on abi mõju konkurentidele tavaliselt väiksem.

(17)  Selline asendamine sõltub tööjõunõudluse elastsusest, seda nii toetatavate kui ka toetuseta töötajate puhul.

---

| 15.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/20

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 57/11/COL,

2. märts 2011,

millega kaheksakümne teist korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki alates 1. jaanuarist 2011 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate meetmete toetamise suhtes riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta

EFTA JÄRELEVALVEAMET (edaspidi „järelevalveamet”),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artiklit 61,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamise lepingut (edaspidi „järelevalveameti ja kohtu asutamise leping”), eriti selle artiklit 24 ja artikli 5 lõike 2 punkti b,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt avaldab järelevalveamet teateid või suuniseid EMP lepingus käsitletud küsimuste kohta, kui see on sätestatud kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus või kui järelevalveamet seda vajalikuks peab,

ARVESTADES, et Euroopa Komisjon võttis 1. detsembril 2010 vastu teatise riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2011 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate meetmete toetamise suhtes (1),

ARVESTADES, et kõnealune teatis on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna jaoks,

ARVESTADES, et EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas kooskõlas EMP lepingu artiklis 1 sätestatud ühtsuse tagamise eesmärgiga,

ARVESTADES, et EMP lepingu XV lisa 11. leheküljel oleva peatüki „ÜLDIST” II punkti kohaselt peab järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma Euroopa Komisjoni poolt vastu võetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte,

OLLES KONSULTEERINUD Euroopa Komisjoniga,

OLLES kõnealusel teemal konsulteerinud EFTA riikidega 10. veebruaril 2011 saadetud kirjade kaudu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi suuniseid muudetakse, lisades neisse uue peatüki alates 1. jaanuarist 2011 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate meetmete toetamise suhtes riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta.

Uus peatükk on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Ainult käesoleva otsuse ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 2. märts 2011

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Per SANDERUD

kolleegiumi liege

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

---

(1)  ELT C 329, 7.12.2010, lk 7.

1

---

LISA

RIIGIABI EESKIRJADE KOHALDAMINE ALATES 1. JAANUARIST 2011 PANKADE KASUKS FINANTSKRIISI KONTEKSTIS VÕETAVATE MEETMETE TOETAMISE SUHTES

1.   Sissejuhatus

| 1. | Pärast ülemaailmse finantskriisi algust 2008. aasta sügisel on EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) vastu võtnud neli suunisterühma, (1) milles on esitatud üksikasjalikud juhised kriteeriumide kohta, mille alusel peetakse riigi toetust finantseerimisasutustele (2) Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping”) artikli 61 lõike 3 punktis b sätestatud nõuetega kooskõlas olevaks. Kõnealustes suunistes käsitletakse riigiabi eeskirjade kohaldamist meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantseerimisasutustega (3) (edaspidi „pangandussuunised”), finantseerimisasutuste rekapitaliseerimist praeguses finantskriisis (4) (edaspidi „rekapitaliseerimissuunised”), langenud väärtusega varade käsitlemist Euroopa Majanduspiirkonna pangandussektoris (5) (edaspidi „langenud väärtusega varade suunised”) ning finantssektori elujõulisuse taastamist ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamist (6) (edaspidi „ümberkorraldamissuunised”). Neljast suunisterühmast kolmes – pangandussuunised, rekapitaliseerimissuunised ja langenud väärtusega varade suunised – esitatakse eeltingimused EFTA riikide antava abi peamiste liikide (kohustustele antavad tagatised, rekapitaliseerimis- ja varade toetusmeetmed) siseturuga kokkusobivuse kohta, ümberkorraldamisteatises aga esitatakse üksikasjad spetsiifiliste tunnusjoonte kohta, mis peavad sisalduma ümberkorraldamiskavades (või elujõulisuse taastamise kavades), mis on koostatud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel finantseerimisasutustele kriisiga seoses antava riigiabi erikontekstis. |
| --- | --- |

1.

Pärast ülemaailmse finantskriisi algust 2008. aasta sügisel on EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) vastu võtnud neli suunisterühma, (1) milles on esitatud üksikasjalikud juhised kriteeriumide kohta, mille alusel peetakse riigi toetust finantseerimisasutustele (2) Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping”) artikli 61 lõike 3 punktis b sätestatud nõuetega kooskõlas olevaks. Kõnealustes suunistes käsitletakse riigiabi eeskirjade kohaldamist meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantseerimisasutustega (3) (edaspidi „pangandussuunised”), finantseerimisasutuste rekapitaliseerimist praeguses finantskriisis (4) (edaspidi „rekapitaliseerimissuunised”), langenud väärtusega varade käsitlemist Euroopa Majanduspiirkonna pangandussektoris (5) (edaspidi „langenud väärtusega varade suunised”) ning finantssektori elujõulisuse taastamist ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamist (6) (edaspidi „ümberkorraldamissuunised”). Neljast suunisterühmast kolmes – pangandussuunised, rekapitaliseerimissuunised ja langenud väärtusega varade suunised – esitatakse eeltingimused EFTA riikide antava abi peamiste liikide (kohustustele antavad tagatised, rekapitaliseerimis- ja varade toetusmeetmed) siseturuga kokkusobivuse kohta, ümberkorraldamisteatises aga esitatakse üksikasjad spetsiifiliste tunnusjoonte kohta, mis peavad sisalduma ümberkorraldamiskavades (või elujõulisuse taastamise kavades), mis on koostatud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel finantseerimisasutustele kriisiga seoses antava riigiabi erikontekstis.

| 2. | Kõigis neljas suunisterühmas rõhutatakse selliste abimeetmete aktsepteeritavuse ajutist laadi; igaühes neist kinnitatakse, et sellised abimeetmed võivad olla õigustatud üksnes hädaabinõuna, et reageerida ennenägematule koormusele finantsturgudel, ja üksnes seni, kuni kestavad kõnealused erandlikud asjaolud. Ümberkorraldamissuunised kehtivad ümberkorraldusabi suhtes, millest on teatatud 31. detsembriks 2010, teistel suunistel aga aegumistähtaeg puudub. |
| --- | --- |

2.

Kõigis neljas suunisterühmas rõhutatakse selliste abimeetmete aktsepteeritavuse ajutist laadi; igaühes neist kinnitatakse, et sellised abimeetmed võivad olla õigustatud üksnes hädaabinõuna, et reageerida ennenägematule koormusele finantsturgudel, ja üksnes seni, kuni kestavad kõnealused erandlikud asjaolud. Ümberkorraldamissuunised kehtivad ümberkorraldusabi suhtes, millest on teatatud 31. detsembriks 2010, teistel suunistel aga aegumistähtaeg puudub.

| 3. | Käesolevates suunistes esitatakse tingimused, mille alusel on pankadele kriisiga seoses antav abi ajutiselt aktsepteeritav alates 1. jaanuarist 2011. |
| --- | --- |

3.

Käesolevates suunistes esitatakse tingimused, mille alusel on pankadele kriisiga seoses antav abi ajutiselt aktsepteeritav alates 1. jaanuarist 2011.

2.   EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b kohaldamise jätkamine ja ümberkorraldamissuuniste kehtivusaja pikendamine

| 4. | Järelevalveameti suunised kriisiga seoses pankadele antava abi kohta, samuti kõik individuaalsed otsused nende suuniste reguleerimisalasse jäävate abimeetmete ja -kavade kohta on vastu võetud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel, millega on erandkorras lubatud anda abi mõne EFTA riigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks. Pidades silmas erakordset koormust finantsturgudel, millele hiljem lisandus reaalmajanduse erakordselt ränk kokkutõmbumine, oli kriisi kõige teravamas etapis tõsise häire tingimus vaieldamatult täidetud kogu EMPs. |
| --- | --- |

4.

Järelevalveameti suunised kriisiga seoses pankadele antava abi kohta, samuti kõik individuaalsed otsused nende suuniste reguleerimisalasse jäävate abimeetmete ja -kavade kohta on vastu võetud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel, millega on erandkorras lubatud anda abi mõne EFTA riigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks. Pidades silmas erakordset koormust finantsturgudel, millele hiljem lisandus reaalmajanduse erakordselt ränk kokkutõmbumine, oli kriisi kõige teravamas etapis tõsise häire tingimus vaieldamatult täidetud kogu EMPs.

| 5. | Majanduse elavdamine, mis algas tasapisi 2010. aasta alguses, on toimunud mõnevõrra kiiremini, kui 2010. aasta alguses oodati. Kuigi taastumine on EMP piirkondades vähemärgatav ja ebaühtlane, on mõnes riigis tagasihoidlik või isegi suurem kasvumäär. Hoolimata teatavast nõrkusest siin-seal, on pangandussektori olukord üldiselt parem kui aasta tagasi. Selle tulemusel ei ole tõsise häire olemasolu EFTA riikide majanduses enam niivõrd ilmselge kui kriisi varasemates etappides. Olles teadlik neist arengusuundadest, on järelevalveamet käesolevates suunistes esitatud põhjustel siiski arvamusel, et nõuded, millele riigiabi peab EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel heakskiitmiseks vastama, on täidetud, pidades silmas hiljutist ebakindluse taastekkimist finantsturgudel ja ulatuslikuma negatiivse mõju ülekandumise ohtu. |
| --- | --- |

5.

Majanduse elavdamine, mis algas tasapisi 2010. aasta alguses, on toimunud mõnevõrra kiiremini, kui 2010. aasta alguses oodati. Kuigi taastumine on EMP piirkondades vähemärgatav ja ebaühtlane, on mõnes riigis tagasihoidlik või isegi suurem kasvumäär. Hoolimata teatavast nõrkusest siin-seal, on pangandussektori olukord üldiselt parem kui aasta tagasi. Selle tulemusel ei ole tõsise häire olemasolu EFTA riikide majanduses enam niivõrd ilmselge kui kriisi varasemates etappides. Olles teadlik neist arengusuundadest, on järelevalveamet käesolevates suunistes esitatud põhjustel siiski arvamusel, et nõuded, millele riigiabi peab EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel heakskiitmiseks vastama, on täidetud, pidades silmas hiljutist ebakindluse taastekkimist finantsturgudel ja ulatuslikuma negatiivse mõju ülekandumise ohtu.

| 6. | Pingete taastekkimine riikide võlaturul on näidanud finantsturgude jätkuvat volatiilsust. EMP finantssektorit iseloomustav suur omavaheline seotus ja üksteisest sõltuvus viis turud arusaamani, et esineb probleemide leviku oht. Võttes arvesse finantsturgude suurt volatiilsust ja majanduse taastumise ebakindlust, on turvaabinõuna õigustatud säilitada EFTA riikidele võimalus näidata, et neil on vaja tarvitusele võtta kriisiga seotud toetusmeetmed EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel. |
| --- | --- |

6.

Pingete taastekkimine riikide võlaturul on näidanud finantsturgude jätkuvat volatiilsust. EMP finantssektorit iseloomustav suur omavaheline seotus ja üksteisest sõltuvus viis turud arusaamani, et esineb probleemide leviku oht. Võttes arvesse finantsturgude suurt volatiilsust ja majanduse taastumise ebakindlust, on turvaabinõuna õigustatud säilitada EFTA riikidele võimalus näidata, et neil on vaja tarvitusele võtta kriisiga seotud toetusmeetmed EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel.

| 7. | Seepärast on vaja, et pangandus-, rekapitaliseerimis- ja langenud väärtusega varade suunised, milles esitatakse juhised kriteeriumide kohta, mille alusel kriisiga seoses pankadele (peamiselt valitsuse tagatiste, rekapitaliseerimise ja varade toetusmeetmete vormis) antav abi on EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobiv, peaksid jääma jõusse ka pärast 31. detsembrit 2010. Samamoodi peaksid pärast seda kuupäeva kohaldatavaks jääma ka ümberkorraldamissuunised, milles käsitletakse selliste toetusmeetmete järelmeetmeid. Ümberkorraldamissuunised on kõnealustest suunistest ainus, millel on aegumiskuupäev, s.o 31. detsember 2010, ning seepärast tuleks selle kohaldamise tähtaega pikendada selliselt, et see oleks kohaldatav ümberkorraldusabi suhtes, millest on teatatud 31. detsembriks 2011. |
| --- | --- |

7.

Seepärast on vaja, et pangandus-, rekapitaliseerimis- ja langenud väärtusega varade suunised, milles esitatakse juhised kriteeriumide kohta, mille alusel kriisiga seoses pankadele (peamiselt valitsuse tagatiste, rekapitaliseerimise ja varade toetusmeetmete vormis) antav abi on EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobiv, peaksid jääma jõusse ka pärast 31. detsembrit 2010. Samamoodi peaksid pärast seda kuupäeva kohaldatavaks jääma ka ümberkorraldamissuunised, milles käsitletakse selliste toetusmeetmete järelmeetmeid. Ümberkorraldamissuunised on kõnealustest suunistest ainus, millel on aegumiskuupäev, s.o 31. detsember 2010, ning seepärast tuleks selle kohaldamise tähtaega pikendada selliselt, et see oleks kohaldatav ümberkorraldusabi suhtes, millest on teatatud 31. detsembriks 2011.

| 8. | Suuniseid tuleks siiski kohandada, et valmistuda üleminekuks kriisijärgsele korrale. Samal ajal tuleks koostada uued püsivad riigiabi eeskirjad pankade päästmise ja ümberkorraldamise kohta tavapärastes turutingimustes ning kui turutingimused seda võimaldavad, tuleks neid kohaldada alates 1. jaanuarist 2012. Võimalikku jätkuvat vajadust finantssektorile antava kriisist tingitud erakorralise riigiabi järele tuleb hinnata seda eesmärki silmas pidades. Selle saavutamiseks tuleb abi siseturuga kokkusobivuse nõuded ette näha viisil, mis võimaldab parimat valmistumist uueks pankade päästmise ja ümberkorraldamise korraks, tuginedes EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile c. |
| --- | --- |

8.

Suuniseid tuleks siiski kohandada, et valmistuda üleminekuks kriisijärgsele korrale. Samal ajal tuleks koostada uued püsivad riigiabi eeskirjad pankade päästmise ja ümberkorraldamise kohta tavapärastes turutingimustes ning kui turutingimused seda võimaldavad, tuleks neid kohaldada alates 1. jaanuarist 2012. Võimalikku jätkuvat vajadust finantssektorile antava kriisist tingitud erakorralise riigiabi järele tuleb hinnata seda eesmärki silmas pidades. Selle saavutamiseks tuleb abi siseturuga kokkusobivuse nõuded ette näha viisil, mis võimaldab parimat valmistumist uueks pankade päästmise ja ümberkorraldamise korraks, tuginedes EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile c.

3.   Abi kasutamise lõpetamise protsessi edendamine

| 9. | See, et EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b kohaseid abimeetmeid on erandlike turutingimuste tõttu võimalik jätkuvalt kasutada, ei tohiks takistada pankade suhtes kohaldatavatest ajutistest erakorralistest toetusmeetmetest eemaldumise protsessi. 2. detsembril 2009 kokku tulnud majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu kinnitas oma järeldustes vajadust koostada toetusmeetmetest järkjärgulise loobumise strateegia, mis peaks olema läbipaistev ja liikmesriikide vahel nõuetekohaselt kooskõlastatud, et vältida negatiivse mõju ülekandumist, kuid milles võetaks arvesse ELi liikmesriikide olukordade eripära (7). Lisaks on järeldustes märgitud, et pankadele antavast eri liiki abist järkjärgulise loobumise protsess peaks põhimõtteliselt algama riiklikest tagatisskeemidest loobumisest, julgustades elujõuliste pankade väljumist skeemist ja motiveerides teisi panku oma nõrkusi kõrvaldama. |
| --- | --- |

9.

See, et EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b kohaseid abimeetmeid on erandlike turutingimuste tõttu võimalik jätkuvalt kasutada, ei tohiks takistada pankade suhtes kohaldatavatest ajutistest erakorralistest toetusmeetmetest eemaldumise protsessi. 2. detsembril 2009 kokku tulnud majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu kinnitas oma järeldustes vajadust koostada toetusmeetmetest järkjärgulise loobumise strateegia, mis peaks olema läbipaistev ja liikmesriikide vahel nõuetekohaselt kooskõlastatud, et vältida negatiivse mõju ülekandumist, kuid milles võetaks arvesse ELi liikmesriikide olukordade eripära (7). Lisaks on järeldustes märgitud, et pankadele antavast eri liiki abist järkjärgulise loobumise protsess peaks põhimõtteliselt algama riiklikest tagatisskeemidest loobumisest, julgustades elujõuliste pankade väljumist skeemist ja motiveerides teisi panku oma nõrkusi kõrvaldama.

| 10. | Järelevalveamet esitab järgmistes punktides rekapitaliseerimis- ja langenud väärtusega varasid käsitlevatest meetmetest järkjärgulise loobumise etapid. |
| --- | --- |

10.

Järelevalveamet esitab järgmistes punktides rekapitaliseerimis- ja langenud väärtusega varasid käsitlevatest meetmetest järkjärgulise loobumise etapid.

3.1.   Valitsuse tagatiste kokkusobivuse rangemad tingimused EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel

| 11. | Järelevalveamet kohaldab alates 1. jaanuarist 2011 valitsuse tagatiste siseturuga kokkusobivuse suhtes EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel rangemaid tingimusi, nähes ette tagatise eest nõutava suurema tasu ja uue nõude, mille kohaselt tuleb abisaajate puhul, kes võtavad tarvitusele uusi tagatisi ja ületavad teatava künnise, mis on seatud tagatisega täitmata kohustuste kogusummale nii absoluutväärtuses kui ka osakaaluna kohustuste kogusummas, esitada elujõulisuse taastamise kava (8). Praegust turuolukorda arvesse võttes tundub, et need tingimused on hetkel vajalikud. Valitsuste tagatisskeeme võib seega heaks kiita 30. juunini 2011, võttes sealjuures aluseks järgmised 2011. aasta 1. jaanuari seisuga kehtestatud tingimused. Järelevalveamet hindab pärast 30. juunit 2011 kohaldatavaid riigi tagatiste siseturuga kokkusobivuse tingimusi uuesti 2011. aasta esimesel poolel. |
| --- | --- |

11.

Järelevalveamet kohaldab alates 1. jaanuarist 2011 valitsuse tagatiste siseturuga kokkusobivuse suhtes EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b alusel rangemaid tingimusi, nähes ette tagatise eest nõutava suurema tasu ja uue nõude, mille kohaselt tuleb abisaajate puhul, kes võtavad tarvitusele uusi tagatisi ja ületavad teatava künnise, mis on seatud tagatisega täitmata kohustuste kogusummale nii absoluutväärtuses kui ka osakaaluna kohustuste kogusummas, esitada elujõulisuse taastamise kava (8). Praegust turuolukorda arvesse võttes tundub, et need tingimused on hetkel vajalikud. Valitsuste tagatisskeeme võib seega heaks kiita 30. juunini 2011, võttes sealjuures aluseks järgmised 2011. aasta 1. jaanuari seisuga kehtestatud tingimused. Järelevalveamet hindab pärast 30. juunit 2011 kohaldatavaid riigi tagatiste siseturuga kokkusobivuse tingimusi uuesti 2011. aasta esimesel poolel.

3.1.1.   Hinnakujunduse tingimused

| 12. | Valitsuse tagatisi antakse tasu eest, mis määratakse kindlaks vastavalt Euroopa Keskpanga soovitustele. Pikema kui üheaastase tähtajaga võlakirjade puhul on see tasu kindla suurusega – 50 baaspunkti, mida suurendatakse vastavalt panga viieaastase tähtajaga eelisvõlakirjade puhul ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. augustini 2008 täheldatud keskmisele krediidiriski vahetusinstrumentide vahemikule (9). |
| --- | --- |

12.

Valitsuse tagatisi antakse tasu eest, mis määratakse kindlaks vastavalt Euroopa Keskpanga soovitustele. Pikema kui üheaastase tähtajaga võlakirjade puhul on see tasu kindla suurusega – 50 baaspunkti, mida suurendatakse vastavalt panga viieaastase tähtajaga eelisvõlakirjade puhul ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. augustini 2008 täheldatud keskmisele krediidiriski vahetusinstrumentide vahemikule (9).

| 13. | Praeguse hinnakujundusmudeli krediidiriski element põhineb andmetel, mis pärinevad ajast enne kriisi kõige teravamat etappi 2008. aastal. Eri pankade krediidiriski vahetusinstrumentide vahemike erinevus on praegu palju suurem kui enne kriisi ja see jääbki tõenäoliselt selliseks. Senini on peetud vajalikuks hõlbustada pankade juurdepääsu välisele rahastamisele ja tagada seeläbi finantsstabiilsus. Arvesse ei ole siiski võetud kahel viimasel aastal pärast 31. augustit 2008 finantsturgudel toimunud muutusi, sealhulgas pankade krediidivõime muutumist. Pangad, mille väärtus on vähenenud, saavad seega endiselt tugineda oma kriisieelsele krediidireitingule ja krediidivõimele, kuigi juurdepääs turutingimustel rahastamisele on üldiselt paranenud. See suurendab konkurentsimoonutuste tõenäosust. On tõendatud, et madala reitinguga pangad saavad tagatistest ebaproportsionaalselt rohkem kasu kui kõrge reitinguga pangad, sest tavatingimustes peaksid nad oma madala reitingu tõttu maksma kõrgemat turuhinda. |
| --- | --- |

13.

Praeguse hinnakujundusmudeli krediidiriski element põhineb andmetel, mis pärinevad ajast enne kriisi kõige teravamat etappi 2008. aastal. Eri pankade krediidiriski vahetusinstrumentide vahemike erinevus on praegu palju suurem kui enne kriisi ja see jääbki tõenäoliselt selliseks. Senini on peetud vajalikuks hõlbustada pankade juurdepääsu välisele rahastamisele ja tagada seeläbi finantsstabiilsus. Arvesse ei ole siiski võetud kahel viimasel aastal pärast 31. augustit 2008 finantsturgudel toimunud muutusi, sealhulgas pankade krediidivõime muutumist. Pangad, mille väärtus on vähenenud, saavad seega endiselt tugineda oma kriisieelsele krediidireitingule ja krediidivõimele, kuigi juurdepääs turutingimustel rahastamisele on üldiselt paranenud. See suurendab konkurentsimoonutuste tõenäosust. On tõendatud, et madala reitinguga pangad saavad tagatistest ebaproportsionaalselt rohkem kasu kui kõrge reitinguga pangad, sest tavatingimustes peaksid nad oma madala reitingu tõttu maksma kõrgemat turuhinda.

| 14. | Kõnealuste moonutuste kõrvaldamiseks tuleks valitsuse toetuse hinnakujundust lähendada praegustele turutingimustele ja tagada, et see kajastaks paremini üksikute pankade praegust krediidivõimet. Tegelikkuses tähendab see seda, et tõstetakse tasu, mida abisaajad tagatise eest maksavad. |
| --- | --- |

14.

Kõnealuste moonutuste kõrvaldamiseks tuleks valitsuse toetuse hinnakujundust lähendada praegustele turutingimustele ja tagada, et see kajastaks paremini üksikute pankade praegust krediidivõimet. Tegelikkuses tähendab see seda, et tõstetakse tasu, mida abisaajad tagatise eest maksavad.

| 15. | EFTA riikide kooskõlastatud lähenemisviis edendaks järkjärgulist loobumist tagatisskeemidest, kindlustades samal ajal teatava paindlikkuse, et võtta arvesse EFTA riikide ja nende pankade erinevat olukorda. Järelevalveamet peab sel puhul asjakohaseks kehtestada tagatiste eest võetava tasu suurendamise miinimummäär, mis peaks sõltuma tagatise saanud panga krediidivõimest. Krediidivõimel põhinev eristamine annab nõrgematele pankadele tugevama hinnasignaali ja võimaldab tagada parema kooskõla tagatise hinna ning abisaaja riskiprofiili vahel, vähendades seega asutustevahelisi konkurentsimoonutusi ja aidates kaitsta ühtsel turul tegutsevate pankade võrdseid tingimusi. |
| --- | --- |

15.

EFTA riikide kooskõlastatud lähenemisviis edendaks järkjärgulist loobumist tagatisskeemidest, kindlustades samal ajal teatava paindlikkuse, et võtta arvesse EFTA riikide ja nende pankade erinevat olukorda. Järelevalveamet peab sel puhul asjakohaseks kehtestada tagatiste eest võetava tasu suurendamise miinimummäär, mis peaks sõltuma tagatise saanud panga krediidivõimest. Krediidivõimel põhinev eristamine annab nõrgematele pankadele tugevama hinnasignaali ja võimaldab tagada parema kooskõla tagatise hinna ning abisaaja riskiprofiili vahel, vähendades seega asutustevahelisi konkurentsimoonutusi ja aidates kaitsta ühtsel turul tegutsevate pankade võrdseid tingimusi.

| 16. | Selleks et kiita heaks tagatisskeemi pikendamine (10) pärast 1. jaanuari 2011, peaks valitsuse tagatise (11) eest võetav tasu olema 2008. aasta oktoobris Euroopa Keskpanga soovitatud hinnakujundusvalemi kohaselt arvutatavast tasust suurem vähemalt:






  — | 20 baaspunkti võrra A+ või A reitinguga pankade puhul (12), |
| --- | --- | --- |

16.

Selleks et kiita heaks tagatisskeemi pikendamine (10) pärast 1. jaanuari 2011, peaks valitsuse tagatise (11) eest võetav tasu olema 2008. aasta oktoobris Euroopa Keskpanga soovitatud hinnakujundusvalemi kohaselt arvutatavast tasust suurem vähemalt:

—

20 baaspunkti võrra A+ või A reitinguga pankade puhul (12),

| — | 30 baaspunkti võrra A- reitinguga pankade puhul (13) ja |
| --- | --- |

—

30 baaspunkti võrra A- reitinguga pankade puhul (13) ja

| — | 40 baaspunkti võrra pankade puhul, mille reiting on väiksem kui A-. Reitinguta pangad arvatakse BBB reitinguga pankade hulka (14). |
| --- | --- |

—

40 baaspunkti võrra pankade puhul, mille reiting on väiksem kui A-. Reitinguta pangad arvatakse BBB reitinguga pankade hulka (14).

| 17. | EFTA riigid võivad kehtestada neist miinimumnõuetest rangemad nõuded, määrates kindlaks tagatise eest makstava tasu ülempiirid. Selleks et veelgi suurendada paindlikkust ja anda EFTA riikidele võimalus kohandada tingimusi oma finantssektoris valitsevatele konkreetsetele oludele, aktsepteerib järelevalveamet ka teistsuguseid tasu suurendamise määra arvutamise mudeleid, kui on selgelt tõendatud, et asjaomast valemit kasutades suureneb tasu vähemalt eespool asjaomaste pankade puhul nimetatud minimaalsel määral (15). |
| --- | --- |

17.

EFTA riigid võivad kehtestada neist miinimumnõuetest rangemad nõuded, määrates kindlaks tagatise eest makstava tasu ülempiirid. Selleks et veelgi suurendada paindlikkust ja anda EFTA riikidele võimalus kohandada tingimusi oma finantssektoris valitsevatele konkreetsetele oludele, aktsepteerib järelevalveamet ka teistsuguseid tasu suurendamise määra arvutamise mudeleid, kui on selgelt tõendatud, et asjaomast valemit kasutades suureneb tasu vähemalt eespool asjaomaste pankade puhul nimetatud minimaalsel määral (15).

3.1.2.   Pankade elujõulisuse hindamine sõltub jätkuvalt valitsuse laenutagatistest

| 18. | Turutingimuste arengu praeguses etapis ei ole juurdepääs turul pakutavatele likviidsetele vahenditele pankade jaoks enam nii suur takistus kui kriisi teravamatel hetkedel. Sel põhjusel näib riigi tagatiste kasutamisega seotud tingimuste diferentseerimine vastavalt sellele, mil määral pangad sellistest tagatistest sõltuvad, põhjendatud. Kuigi piiratud kasutamist võiks lubada täiendava kontrollita, peaks suurema kasutamise korral (nii absoluutarvudes kui ka panga kohustuste kogusummaga seoses) nõudma elujõulisuse hindamist kui eeltingimust selle kohta, et tagatisskeemide edasine pikendamine on kooskõlas EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga b. Kui pank ei suuda püsivalt saada olulist osa vajalikust rahastamisest valitsuse tagatisteta, võib see viidata usalduse puudumisele panga ärimudeli elujõulisuse suhtes. Tuleks vältida olukorda, kus pank sõltub suuresti tagatisskeemidest, mille eesmärk oli kõrvaldada rahastamisele juurdepääsemisel esinevad enneolematud raskused, ja seda isegi pärast kõnealuste erandlike asjaolude kõrvaldamist, mis võimaldab pangal vajalike struktuurimuudatuste tegemist edasi lükata. |
| --- | --- |

18.

Turutingimuste arengu praeguses etapis ei ole juurdepääs turul pakutavatele likviidsetele vahenditele pankade jaoks enam nii suur takistus kui kriisi teravamatel hetkedel. Sel põhjusel näib riigi tagatiste kasutamisega seotud tingimuste diferentseerimine vastavalt sellele, mil määral pangad sellistest tagatistest sõltuvad, põhjendatud. Kuigi piiratud kasutamist võiks lubada täiendava kontrollita, peaks suurema kasutamise korral (nii absoluutarvudes kui ka panga kohustuste kogusummaga seoses) nõudma elujõulisuse hindamist kui eeltingimust selle kohta, et tagatisskeemide edasine pikendamine on kooskõlas EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga b. Kui pank ei suuda püsivalt saada olulist osa vajalikust rahastamisest valitsuse tagatisteta, võib see viidata usalduse puudumisele panga ärimudeli elujõulisuse suhtes. Tuleks vältida olukorda, kus pank sõltub suuresti tagatisskeemidest, mille eesmärk oli kõrvaldada rahastamisele juurdepääsemisel esinevad enneolematud raskused, ja seda isegi pärast kõnealuste erandlike asjaolude kõrvaldamist, mis võimaldab pangal vajalike struktuurimuudatuste tegemist edasi lükata.

| 19. | Seepärast peab järelevalveamet asjakohaseks, et tagatisskeemid, mida pikendatakse pärast 1. jaanuari 2011, peaksid sisaldama künnist, mis põhineb nii panga tagatisega täitmata kohustuste kogusumma ja kohustuste kogusumma suhtel kui ka tagatisega kohustuste absoluutsummal ning mida ületades tuleb järgida elujõulisuse hindamise nõuet. EFTA riigid peavad iga panga kohta, kes taotleb alates 1. jaanuarist 2011 emiteeritavaid uusi või uuendatud võlakirju katva skeemi alusel valitsuse tagatisi ja mille tagatisega täitmata kohustuste kogusumma ületab kõnealuse künnise (nii absoluutväärtuses kui ka osakaaluna), (16) esitama panga pikaajalist elujõulisust tõendava hindamise tulemused järelevalveametile kolme kuu jooksul pärast tagatiste andmist. |
| --- | --- |

19.

Seepärast peab järelevalveamet asjakohaseks, et tagatisskeemid, mida pikendatakse pärast 1. jaanuari 2011, peaksid sisaldama künnist, mis põhineb nii panga tagatisega täitmata kohustuste kogusumma ja kohustuste kogusumma suhtel kui ka tagatisega kohustuste absoluutsummal ning mida ületades tuleb järgida elujõulisuse hindamise nõuet. EFTA riigid peavad iga panga kohta, kes taotleb alates 1. jaanuarist 2011 emiteeritavaid uusi või uuendatud võlakirju katva skeemi alusel valitsuse tagatisi ja mille tagatisega täitmata kohustuste kogusumma ületab kõnealuse künnise (nii absoluutväärtuses kui ka osakaaluna), (16) esitama panga pikaajalist elujõulisust tõendava hindamise tulemused järelevalveametile kolme kuu jooksul pärast tagatiste andmist.

| 20. | See ei kehti pankade kohta, mis on asjaomasel ajal juba ümberstruktureerimisel või mis on kohustatud esitama ümberstruktureerimise kava või mille elujõulisust parasjagu hinnatakse. Neil juhtudel tuleb täiendava riigiabi andmist võtta arvesse poolelioleva ümberstruktureerimise/elujõulisuse hindamise raames (17). |
| --- | --- |

20.

See ei kehti pankade kohta, mis on asjaomasel ajal juba ümberstruktureerimisel või mis on kohustatud esitama ümberstruktureerimise kava või mille elujõulisust parasjagu hinnatakse. Neil juhtudel tuleb täiendava riigiabi andmist võtta arvesse poolelioleva ümberstruktureerimise/elujõulisuse hindamise raames (17).

| 21. | Künniseks kehtestatakse tagatisega täitmata kohustuste kogusumma ja kohustuste kogusumma 5 % suurune suhe ning tagatisega võlakirjade 500 miljoni euro suurune kogusumma. Kõnealune künnis määrati kindlaks võrdleva analüüsi alusel, mis tõendab, et enamik panku, kes kasutab tagatisi ja kellel ei ole praegu ümberkorraldamise kohustust (ja isegi suur osa panku, kellel on selline kohustus), jääb sellest künnisest allapoole. Künnist ületavate pankade väikese, kuid mitte tähtsusetu rühma puhul on õigus kontrollida, kas suur sõltuvus tagatistest viitab nende ärimudelite struktuursematele puudustele. Künnis annab elujõulistele pankadele stiimuli hakata end valdavalt või eranditult taas kiiresti rahastama moonutamata turutingimustel. Selliste pankade puhul, kelle elujõulisust põhjalikult hinnatakse, kas kinnitatakse nende pikaajalist elujõulisust või avaldatakse kahtlust nende kaugemaleulatuva ümberstruktureerimise vajalikkuse suhtes. |
| --- | --- |

21.

Künniseks kehtestatakse tagatisega täitmata kohustuste kogusumma ja kohustuste kogusumma 5 % suurune suhe ning tagatisega võlakirjade 500 miljoni euro suurune kogusumma. Kõnealune künnis määrati kindlaks võrdleva analüüsi alusel, mis tõendab, et enamik panku, kes kasutab tagatisi ja kellel ei ole praegu ümberkorraldamise kohustust (ja isegi suur osa panku, kellel on selline kohustus), jääb sellest künnisest allapoole. Künnist ületavate pankade väikese, kuid mitte tähtsusetu rühma puhul on õigus kontrollida, kas suur sõltuvus tagatistest viitab nende ärimudelite struktuursematele puudustele. Künnis annab elujõulistele pankadele stiimuli hakata end valdavalt või eranditult taas kiiresti rahastama moonutamata turutingimustel. Selliste pankade puhul, kelle elujõulisust põhjalikult hinnatakse, kas kinnitatakse nende pikaajalist elujõulisust või avaldatakse kahtlust nende kaugemaleulatuva ümberstruktureerimise vajalikkuse suhtes.

| 22. | Seoses elujõulisuse hinnangus esitatava teabega võib viidata ümberkorraldamissuunistele, milles on sätestatud, et põhimõtteid, mida kohaldatakse ümberkorraldamiskavas panga olukorra analüüsimisel eesmärgiga taastada pikaajaline elujõulisus, kohaldatakse analoogia korras ka juhtudel, mil abisaajal ei ole ametlikku kohustust esitada ümberkorraldamiskava, kuid ta peab siiski tõendama oma pikaajalist elujõulisust. Pank peab eelkõige tõendama oma rahastamisvõime kindlust ja läbima vajaduse korral likviidsuse stressitesti (18). Elujõulisuse hindamisel tuleks arvesse võtta ka tagatise saanud finantseerimisasutusele või asjaomasele EFTA riigile (19) iseloomulikke tegureid (20) ja EFTA riigi finantsturu olukorda, mis avaldab mõju elujõulisuse hindamisele ning tagatisega kohustuste ja kohustuste kogusumma suhte hinnangulisele väärtusele. Mida enam sõltutakse valitsuse tagatistest ja mida rohkem on see kombineeritud muude riigiabi vormide ja/või madala krediidivõimega, (21) seda suurem on üldiselt vajadus teha ärimudelisse muudatusi, et tagada pikaajaline elujõulisus. |
| --- | --- |

22.

Seoses elujõulisuse hinnangus esitatava teabega võib viidata ümberkorraldamissuunistele, milles on sätestatud, et põhimõtteid, mida kohaldatakse ümberkorraldamiskavas panga olukorra analüüsimisel eesmärgiga taastada pikaajaline elujõulisus, kohaldatakse analoogia korras ka juhtudel, mil abisaajal ei ole ametlikku kohustust esitada ümberkorraldamiskava, kuid ta peab siiski tõendama oma pikaajalist elujõulisust. Pank peab eelkõige tõendama oma rahastamisvõime kindlust ja läbima vajaduse korral likviidsuse stressitesti (18). Elujõulisuse hindamisel tuleks arvesse võtta ka tagatise saanud finantseerimisasutusele või asjaomasele EFTA riigile (19) iseloomulikke tegureid (20) ja EFTA riigi finantsturu olukorda, mis avaldab mõju elujõulisuse hindamisele ning tagatisega kohustuste ja kohustuste kogusumma suhte hinnangulisele väärtusele. Mida enam sõltutakse valitsuse tagatistest ja mida rohkem on see kombineeritud muude riigiabi vormide ja/või madala krediidivõimega, (21) seda suurem on üldiselt vajadus teha ärimudelisse muudatusi, et tagada pikaajaline elujõulisus.

| 23. | Elujõulisuse hindamise nõude rakendamise mehhanism annab märku, et pangad peavad valmistuma tagasipöördumiseks tavapäraste turumehhanismide juurde, kus riigi toetust ei kasutata, sest finantssektor on järk-järgult kriisiolukorrast väljumas, ja annab stiimuli üksikutele asutustele vähendada sõltumist valitsuse tagatistest või üldse loobuda nende kasutamisest. Samal ajal võimaldab see piisavat paindlikkust, et võtta nõuetekohaselt arvesse võimalikke erinevaid asjaolusid, mis halvendavad eri pankade või riigisiseste finantsturgude olukorda, ning võimaldab arvesse võtta finantsstabiilsuse üldise halvenemise võimalust, mida finantsturgude taastumise haprust silmas pidades ei saa praegusel hetkel välistada. |
| --- | --- |

23.

Elujõulisuse hindamise nõude rakendamise mehhanism annab märku, et pangad peavad valmistuma tagasipöördumiseks tavapäraste turumehhanismide juurde, kus riigi toetust ei kasutata, sest finantssektor on järk-järgult kriisiolukorrast väljumas, ja annab stiimuli üksikutele asutustele vähendada sõltumist valitsuse tagatistest või üldse loobuda nende kasutamisest. Samal ajal võimaldab see piisavat paindlikkust, et võtta nõuetekohaselt arvesse võimalikke erinevaid asjaolusid, mis halvendavad eri pankade või riigisiseste finantsturgude olukorda, ning võimaldab arvesse võtta finantsstabiilsuse üldise halvenemise võimalust, mida finantsturgude taastumise haprust silmas pidades ei saa praegusel hetkel välistada.

4.   Elujõuliste ja raskustes olevate pankade eristamise kaotamine ümberkorraldamiskava esitamisel

| 24. | Kriisi alguses nägi järelevalveamet ette raskustes olevate finantseerimisasutuste (st finantseerimisasutuste, mis kannatavad sisemiste struktuursete probleemide all, mis on seotud näiteks nende kasutatava ärimudeli või investeerimisstrateegiaga) ja põhimõtteliselt elujõuliste finantseerimisasutuste (st finantseerimisasutuste, mille probleemid tulenevad üksnes ja suures osas pigem finantskriisi põhjustatud äärmuslikust olukorrast kui nende ärimudeli usaldusväärsusest, ebatõhususest või liigsest riskide võtmisest) eristamise. Kõnealune eristamine toimub eelkõige rekapitaliseerimissuunistes esitatud eri näitajate alusel, nagu kapitali adekvaatsus, praegune krediidiriski vahetusinstrumentide vahemik, panga praegune reiting ja prognoos ning muu hulgas ka rekapitaliseerimise suhteline maht. Viimasega seoses käsitab komisjon rekapitaliseerimise ja varade toetusmeetmete vormis saadud abi, mis ületab 2 % panga riskiga kaalutud varadest, näitajana, mille alusel eristada põhimõtteliselt elujõulisi ja raskustes olevaid pankasid. Raskustes oleva panga rekapitaliseerimise korral tuleb täita nõue esitada järelevalveametile ümberkorraldamiskava, elujõulise panga rekapitaliseerimise korral aga elujõulisuse taastamise kava. |
| --- | --- |

24.

Kriisi alguses nägi järelevalveamet ette raskustes olevate finantseerimisasutuste (st finantseerimisasutuste, mis kannatavad sisemiste struktuursete probleemide all, mis on seotud näiteks nende kasutatava ärimudeli või investeerimisstrateegiaga) ja põhimõtteliselt elujõuliste finantseerimisasutuste (st finantseerimisasutuste, mille probleemid tulenevad üksnes ja suures osas pigem finantskriisi põhjustatud äärmuslikust olukorrast kui nende ärimudeli usaldusväärsusest, ebatõhususest või liigsest riskide võtmisest) eristamise. Kõnealune eristamine toimub eelkõige rekapitaliseerimissuunistes esitatud eri näitajate alusel, nagu kapitali adekvaatsus, praegune krediidiriski vahetusinstrumentide vahemik, panga praegune reiting ja prognoos ning muu hulgas ka rekapitaliseerimise suhteline maht. Viimasega seoses käsitab komisjon rekapitaliseerimise ja varade toetusmeetmete vormis saadud abi, mis ületab 2 % panga riskiga kaalutud varadest, näitajana, mille alusel eristada põhimõtteliselt elujõulisi ja raskustes olevaid pankasid. Raskustes oleva panga rekapitaliseerimise korral tuleb täita nõue esitada järelevalveametile ümberkorraldamiskava, elujõulise panga rekapitaliseerimise korral aga elujõulisuse taastamise kava.

| 25. | Algne põhjus selle eristamise ettenägemiseks ja eri näitajate (sh 2 % suurune künnis panga riskiga kaalutud varadest) kehtestamiseks oli hirm, et väärtuse langusest tulenevad kapitalivajadused, turgude suuremad ootused pankade kapitali taseme suhtes ning ajutised raskused kapitali kaasamisel turgudelt toovad vastasel korral kaasa selle, et elujõulised pangad vähendavad oma laenuandmist reaalmajandusele, et vältida vajadust esitada ümberkorraldamiskava, mis oleks tulnud esitada riigi vahendite taotlemise korral. Praegu seisab pangandussektor tervikuna aga vastamisi vähemate raskustega kapitali kaasamisel turgudelt või kapitali kaasamisel muu hulgas jaotamata kasumi kaudu (22) ning seepärast saavad nad täita oma kapitalivajadused ilma riigiabi taotlemata (23). Finantseerimisasutuste poolt turult kaasatud kapitali maht on 2009. ja 2010. aasta kestel märkimisväärselt suurenenud, mis näitab, et finantseerimisasutustel on taas avanenud juurdepääs kapitaliturgudele, aga ka uute regulatiivsete nõuete ootust (24). |
| --- | --- |

25.

Algne põhjus selle eristamise ettenägemiseks ja eri näitajate (sh 2 % suurune künnis panga riskiga kaalutud varadest) kehtestamiseks oli hirm, et väärtuse langusest tulenevad kapitalivajadused, turgude suuremad ootused pankade kapitali taseme suhtes ning ajutised raskused kapitali kaasamisel turgudelt toovad vastasel korral kaasa selle, et elujõulised pangad vähendavad oma laenuandmist reaalmajandusele, et vältida vajadust esitada ümberkorraldamiskava, mis oleks tulnud esitada riigi vahendite taotlemise korral. Praegu seisab pangandussektor tervikuna aga vastamisi vähemate raskustega kapitali kaasamisel turgudelt või kapitali kaasamisel muu hulgas jaotamata kasumi kaudu (22) ning seepärast saavad nad täita oma kapitalivajadused ilma riigiabi taotlemata (23). Finantseerimisasutuste poolt turult kaasatud kapitali maht on 2009. ja 2010. aasta kestel märkimisväärselt suurenenud, mis näitab, et finantseerimisasutustel on taas avanenud juurdepääs kapitaliturgudele, aga ka uute regulatiivsete nõuete ootust (24).

| 26. | Seepärast ei tundu elujõuliste ja raskustes olevate pankade eristamine enam olevat asjakohane selle kindlaksmääramiseks, millised pangad peaksid oma ümberkorraldamise üle järelvalveametiga arutelu alustama. Selle tulemusel tuleks pankadelt, kes ikka veel taotlevad 2011. aastal riigilt abi kapitali kaasamiseks või langenud väärtusega varasid käsitlevateks meetmeteks, nõuda, et nad esitaksid järelevalveametile ümberkorraldamiskava, mis näitab panga kindlat tahet teha ümberkorraldamiseks vajalikke jõupingutusi ja taastada oma elujõulisus põhjendamatute viivitusteta. Seepärast nõutakse alates 1. jaanuarist 2011 ümberkorraldamiskava igalt abisaajalt, kes saab abi uue rekapitaliseerimis- või langenud väärtusega varasid käsitleva meetme jaoks (25). |
| --- | --- |

26.

Seepärast ei tundu elujõuliste ja raskustes olevate pankade eristamine enam olevat asjakohane selle kindlaksmääramiseks, millised pangad peaksid oma ümberkorraldamise üle järelvalveametiga arutelu alustama. Selle tulemusel tuleks pankadelt, kes ikka veel taotlevad 2011. aastal riigilt abi kapitali kaasamiseks või langenud väärtusega varasid käsitlevateks meetmeteks, nõuda, et nad esitaksid järelevalveametile ümberkorraldamiskava, mis näitab panga kindlat tahet teha ümberkorraldamiseks vajalikke jõupingutusi ja taastada oma elujõulisus põhjendamatute viivitusteta. Seepärast nõutakse alates 1. jaanuarist 2011 ümberkorraldamiskava igalt abisaajalt, kes saab abi uue rekapitaliseerimis- või langenud väärtusega varasid käsitleva meetme jaoks (25).

| 27. | Pankade ümberkorraldamisvajaduste hindamisel võtab järelevalveamet arvesse iga asutuse olukorra eripära, samuti seda, mil määral on selline ümberkorraldamine vajalik elujõulisuse taastamiseks ilma täiendava riigi toetuseta, ning varasemat riigiabi kasutamist. Üldreegel on, et mida märkimisväärsem on sõltumine riigiabist, seda enam näitab see seda, et pikaajalise elujõulisuse tagamiseks on vaja põhjalikku ümberkorraldamist. Lisaks võetakse individuaalses hinnangus arvesse võimalikku eripärast olukorda turgudel ning juhul, kui aset on leidnud tõsine šokk, mis ähvardab finantsstabiilsust ühes või enamas EFTA riigis, kohaldatakse hindamisel ümberkorraldamise raamistikku asjakohaselt paindlikul viisil. |
| --- | --- |

27.

Pankade ümberkorraldamisvajaduste hindamisel võtab järelevalveamet arvesse iga asutuse olukorra eripära, samuti seda, mil määral on selline ümberkorraldamine vajalik elujõulisuse taastamiseks ilma täiendava riigi toetuseta, ning varasemat riigiabi kasutamist. Üldreegel on, et mida märkimisväärsem on sõltumine riigiabist, seda enam näitab see seda, et pikaajalise elujõulisuse tagamiseks on vaja põhjalikku ümberkorraldamist. Lisaks võetakse individuaalses hinnangus arvesse võimalikku eripärast olukorda turgudel ning juhul, kui aset on leidnud tõsine šokk, mis ähvardab finantsstabiilsust ühes või enamas EFTA riigis, kohaldatakse hindamisel ümberkorraldamise raamistikku asjakohaselt paindlikul viisil.

| 28. | Ümberkorraldamiskava nõudmine pankadelt, kes saavad kasu struktuuriabist (st rekapitaliseerimis- või langenud väärtusega varasid käsitlevatest meetmetest) – samal ajal aktsepteerides, et üksnes refinantseerimistagatiste kasutamisest ei tulene veel ümberkorraldamiskava esitamise nõuet – annab märku, et pangad peavad valmistuma tagasipöördumiseks tavapäraste turumehhanismide juurde, kus riigi toetust ei kasutata, sest finantssektor on järk-järgult kriisiolukorrast väljumas. See annab stiimuli üksikutele asutustele, kes ikka veel vajavad abi vajaliku ümberkorraldamise kiirendamiseks. Samal ajal võimaldab see piisavat paindlikkust, et võtta nõuetekohaselt arvesse võimalikke erinevaid asjaolusid, mis halvendavad eri pankade või riikide finantsturgude olukorda. Samuti võimaldab see arvesse võtta finantsstabiilsuse üldise või riigipõhise halvenemise võimalust, mida finantsturgude taastumise haprust silmas pidades ei saa praegusel hetkel välistada. |
| --- | --- |

28.

Ümberkorraldamiskava nõudmine pankadelt, kes saavad kasu struktuuriabist (st rekapitaliseerimis- või langenud väärtusega varasid käsitlevatest meetmetest) – samal ajal aktsepteerides, et üksnes refinantseerimistagatiste kasutamisest ei tulene veel ümberkorraldamiskava esitamise nõuet – annab märku, et pangad peavad valmistuma tagasipöördumiseks tavapäraste turumehhanismide juurde, kus riigi toetust ei kasutata, sest finantssektor on järk-järgult kriisiolukorrast väljumas. See annab stiimuli üksikutele asutustele, kes ikka veel vajavad abi vajaliku ümberkorraldamise kiirendamiseks. Samal ajal võimaldab see piisavat paindlikkust, et võtta nõuetekohaselt arvesse võimalikke erinevaid asjaolusid, mis halvendavad eri pankade või riikide finantsturgude olukorda. Samuti võimaldab see arvesse võtta finantsstabiilsuse üldise või riigipõhise halvenemise võimalust, mida finantsturgude taastumise haprust silmas pidades ei saa praegusel hetkel välistada.

5.   Ajutine kohaldatavus, üldine väljavaade

| 29. | Jätkatakse EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b kohaldamist ja pikendatakse ümberkorraldamissuuniste kohaldamist alates 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (26). Kõnealust muutunud tingimuste alusel pikendamist tuleks vaadata ka seoses järkjärgulise üleminekuga püsivamale korrale, mis nähakse ette pankade päästmist ja ümberkorraldamist käsitlevate riigiabi suunistega, mis tuginevad EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile c ja mille kohaldamist peaks alustama alates 1. jaanuarist 2012, kui turutingimused seda võimaldavad. |
| --- | --- |

29.

Jätkatakse EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b kohaldamist ja pikendatakse ümberkorraldamissuuniste kohaldamist alates 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (26). Kõnealust muutunud tingimuste alusel pikendamist tuleks vaadata ka seoses järkjärgulise üleminekuga püsivamale korrale, mis nähakse ette pankade päästmist ja ümberkorraldamist käsitlevate riigiabi suunistega, mis tuginevad EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile c ja mille kohaldamist peaks alustama alates 1. jaanuarist 2012, kui turutingimused seda võimaldavad.

---

(1)  Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ja järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, mille EFTA järelevalveamet võttis vastu ja andis välja 19. jaanuaril 1994, avaldatud väljaandes EÜT L 231, 3.9.1994, lk 1 ja EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994, lk 1. Suuniseid muudeti viimati 17. detsembril 2008 (edaspidi „riigiabi suunised”). Riigiabi suuniste ajakohastatud tekst on avaldatud järelevalveameti veebisaidil:

http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(2)  Lugemise hõlbustamiseks viidatakse käesolevas dokumendis finantseerimisasutustele lihtsalt kui „pankadele”.

(3)  Otsus 28/09/COL, 29.1.2009.

(4)  Otsus 28/09/COL, 29.1.2009.

(5)  Otsus 191/09/COL, 22.4.2009.

(6)  Otsus 472/09/COL, 25.11.2009.

(7)  Euroopa Ülemkogu kiitis need järeldused heaks oma 11. detsembril 2009 peetud kohtumisel. Samamoodi nõudis Euroopa Parlament oma 9. märtsi 2010. aasta resolutsioonis 2008. aasta konkurentsipoliitika aruande kohta

(http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=ET&reference=P7-TA-2010-0050), et finantseerimisasutustele antavat riiklikku toetust ei tohiks tarbetult pikendada ja et väljumisstrateegiad tuleks võimalikult kiiresti välja töötada.

(8)  Paindlikkuse klausliga, mis võimaldab olukorda uuesti hinnata ja võtta asjakohaseid parandusmeetmeid juhul, kui kas kogu EMP või ühe või mitme EFTA riigi finantsturge tabab uus tõsine šokk.

(9)  Vt http://www.ecb.int/pub/pdf/other/recommendations_on_guaranteesen.pdf.

(10)  Valitsuse tagatiste eest, mis antakse väljapool skeemi ja millest teatatakse eraldi, võetakse tavaliselt samasugust tasu. Kui abisaajal on ümberkorraldamise kohustus ja konkreetsed asjaolud võivad õigustada väiksemat tasu, tuleb seda erinevust ümberkorraldamise ja konkurentsimoonutuste vähendamiseks vajalike meetmete üldises hinnangus arvesse võtta.

(11)  See hõlmab üheaastase või lühema tähtajaga kohustusi katvaid tagatisi.

(12)  Või A1 ja A2, olenevalt kasutatavast reitingusüsteemist.

(13)  Või A3, olenevalt kasutatavast reitingusüsteemist.

(14)  Kui eri reitinguagentuurid on esitanud erinevad hinnangud, peab tasu suurendamise määra arvutamine põhinema kõrgemal reitingul. Tagatise eest võetava tasu arvutamisel on reitingu seisukohast asjakohane aeg päev, mil antakse tagatis seoses abisaaja konkreetse võlakirjade emissiooniga.

(15)  Nt Euroopa Keskpanga 2008. aasta oktoobris antud soovitustes täpsustatud krediidiriski vahetusinstrumentide vahemiku vaatlusperioodi ajakohastamine, kui on tõendatud, et see põhjustab A+ ja A reitinguga pankade puhul tasu suurenemise vähemalt 20 baaspunkti võrra, A- reitinguga pankade puhul vähemalt 30 baaspunkti võrra ning pankade puhul, mille reiting on väiksem kui A-, vähemalt 40 baaspunkti võrra.

(16)  Hindamine tehakse siis, kui EFTA riik saab taotluse uute või uuendatud võlakohustuste emissiooni heakskiitmiseks alates 1. jaanuarist 2011 ja see hõlmab taotluses nimetatud tagatistega kaetavate võlakohustuste summat ning kõiki olemasolevaid tagatisega täitmata kohustusi kõigi võlakohustuste / kogu bilansimahu suhtes asjaomasel ajal. Täitmata kohustused, mis ületavad künnise enne 1. jaanuari 2011 emiteeritud võlakohustuste tõttu, ei too kaasa elujõulisuse hindamist, välja arvatud juhul, kui tagatisega kohustused ületavad künnise seepärast, et pank emiteerib uued võlakohustused.

(17)  Näiteks kui rekapitaliseerimise tõttu juba hinnatakse panga elujõulisust ja tagatistega seotud künnis ületatakse, tuleb hindamise ulatust laiendada, et käsitleda põhjuseid, miks pank jätkab riigi tagatiste kasutamist, kontrollida likviidsust ning analüüsida, kas ja millisel määral on ette näha riigi tagatise kasutamist tulevikus.

(18)  Ümberstruktureerimissuunised, punkt 8 ja 2. osa, milles viidatakse ka rekapitaliseerimissuuniste punkti 40 ja langenud väärtusega varade suuuniste V lisa asjaomastele osadele.

(19)  Võttes nõuetekohaselt arvesse EFTA riigi üldist makromajanduslikku olukorda ja eelkõige selliseid aspekte nagu riigi maksejõuetuse risk, mis mõjutab otseselt asjaomases EFTA riigis asuvate pankade rahastamisele juurdepääsu tingimusi.

(20)  Sh näiteks tagatisega võlakohustuste kõrgem määr, mis on selgitatav erilise jõupingutusega säilitada või suurendada reaalmajandusele üldsuse huvides ja asjaomase EFTA riigi tagatisel antavate laenude mahtu, tingimusel et selline käitumine on ühisturuga kokkusobiv.

(21)  Mis kajastub abisaaja reitingus või krediidiriski vahetusinstrumentide vahemikus.

(22)  Kapitalipuhvrite suurendamiseks on pangad otsustanud müüa mittestrateegilisi varasid, nagu tööstusosalusi, või keskenduda kindlatele geograafilistele piirkondadele. Selle punkti kohta vt Euroopa Keskpanga väljaanne „EU Banking Sector Stability” („ELi pangandussektori stabiilsus”), september 2010.

(23)  Euroopa Keskpanga andmetel suurenes pankade üldine maksevõime suhtarv 2009. aastal oluliselt kõigis ELi liikmesriikides. Lisaks annab teave suurtest ELi pankadest koosneva valimi kohta alust arvata, et kapitali suhtarvude parandamine jätkus ka 2010. aasta esimesel poolel ning seda toetas jaotamata kasumi suurenemine, aga ka täiendav erakapitali kaasamine ja teatavatesse pankadesse tehtud avaliku sektori kapitalisüstid. Vt Euroopa Keskpanga väljaanne „EU Banking Sector Stability” („ELi pangandussektori stabiilsus”), september 2010.

(24)  Baseli pangajärelevalve komitee (BCBS) koostatav tulevane regulatiivne keskkond (Basel III) rajab teed uute kapitalieeskirjade rakendamisele, mis peaksid võimaldama pankadel täita aja jooksul uued kapitalivajadused. Selles kontekstis on huvitav märkida, et esiteks on enamik suurimaid Euroopa Liidu pankasid oma kapitalipuhvreid viimase kahe aasta jooksul suurendanud, et tõsta oma kahjumi katmise võimet, ja teiseks peaks ülejäänud Euroopa Liidu pankadel olema piisavalt (kuni 2019. aastani) aega oma kapitalipuhvri ülesehitamiseks, kasutades selleks muu hulgas jaotamata kasumit. Tuleks märkida, et uue regulatiivse raamistikuga ette nähtud üleminekukorraga kehtestatakse kuni 1. jaanuarini 2018 kestev periood, mille jooksul olemasolevate avaliku sektori kapitalisüstide suhtes kohaldatakse ajutiselt varasemalt kehtinud nõudeid. Seepärast uued kapitalinõuded käesolevates suunistes kirjeldatud ettepanekut eeldatavasti ei mõjuta.

(25)  Seda kohaldataks kõigi rekapitaliseerimis- ja langenud väärtusega varasid käsitlevate meetmete suhtes, olenemata sellest, kas need on mõeldud üksikmeetmetena või rakendatakse neid abikava raames.

(26)  Olemasolevaid pankade toetuskavu pikendatakse või uued pankade toetuskavad kiidetakse heaks (olenemata selllest, milliseid toetusvahendeid need sisaldavad – tagatisi, rekapitaliseerimist, likviidsusmeetmeid, varade toetamist vm) üksnes kuueks kuuks, et 2011. aasta keskel oleks võimalik teha täiendavaid kohandusi, kui see peaks vajalikuks osutuma.

---

Parandused

| 15.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/26

---

Nõukogu 26. aprilli 2010. aasta rakendusmääruse (EL) nr 400/2010 (millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 1858/2005 teatavate, muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärineva impordina või mitte, ning lõpetatakse uurimine Malaisiast lähetatud ekspordi suhtes) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 117, 11. mai 2010
  )

Leheküljel 11 artiklis 1 tabeli teise veeru „Äriühing” neljandas kandes

asendatakse

„Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan”

järgmisega:

„Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan”.

---