# Eiropas Savienības L 27/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.027.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 27 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 31. janvāris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.027.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 27

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 31. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 74/2012 (2012. gada 27. janvāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 75/2012 (2012. gada 30. janvāris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Miód z Sejneńszczyny / Łoździejszczyzny / Seinų / Lazdijų krašto medus (ACVN)] | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 76/2012 (2012. gada 30. janvāris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Holsteiner Katenschinken / Holsteiner Schinken / Holsteiner Katenrauchschinken / Holsteiner Knochenschinken (AĢIN)] | 5 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 77/2012 (2012. gada 30. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 7 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 78/2012 (2012. gada 30. janvāris), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 9 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums 2012/50/KĀDP (2012. gada 27. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2011/72/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Tunisijā | 11 |
| | | 2012/51/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 23. marts) par valsts atbalstu C 39/07, ko Itālija piešķīrusi uzņēmumam Legler S.p.A.

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1758)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2012/52/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 27. janvāris) par konkrētu Vācijas un Nīderlandes maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētiem izdevumiem 2010. finanšu gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 369) | 21 |
| | | 2012/53/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 27. janvāris), ar kuru pagarina spēkā esības termiņu Lēmumam 2006/502/EK, ar ko dalībvalstīm pieprasa veikt pasākumus, kas atļautu tirgot tikai bērniem drošas šķiltavas un aizliegtu tirgot jaunrades šķiltavas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 370)

   (
  1
  ) | 24 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 74/2012 (2012. gada 27. janvāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 75/2012 (2012. gada 30. janvāris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Miód z Sejneńszczyny / Łoździejszczyzny / Seinų / Lazdijų krašto medus (ACVN)]

Miód z Sejneńszczyny / Łoździejszczyzny / Seinų / Lazdijų krašto medus

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 76/2012 (2012. gada 30. janvāris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Holsteiner Katenschinken / Holsteiner Schinken / Holsteiner Katenrauchschinken / Holsteiner Knochenschinken (AĢIN)]

Holsteiner Katenschinken / Holsteiner Schinken / Holsteiner Katenrauchschinken / Holsteiner Knochenschinken

5

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 77/2012 (2012. gada 30. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

7

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 78/2012 (2012. gada 30. janvāris), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

9

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums 2012/50/KĀDP (2012. gada 27. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2011/72/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Tunisijā

11

2012/51/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 23. marts) par valsts atbalstu C 39/07, ko Itālija piešķīrusi uzņēmumam Legler S.p.A.

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1758)

   (
  1
  )

Legler S.p.A.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1758)

1

12

2012/52/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 27. janvāris) par konkrētu Vācijas un Nīderlandes maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētiem izdevumiem 2010. finanšu gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 369)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 369)

21

2012/53/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 27. janvāris), ar kuru pagarina spēkā esības termiņu Lēmumam 2006/502/EK, ar ko dalībvalstīm pieprasa veikt pasākumus, kas atļautu tirgot tikai bērniem drošas šķiltavas un aizliegtu tirgot jaunrades šķiltavas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 370)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 370)

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 31.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 27/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 27/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 74/2012

(2012. gada 27. janvāris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji pamatojas uz KN vai papildina to ar papildu apakšnodaļām un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji pamatojas uz KN vai papildina to ar papildu apakšnodaļām un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 27. janvārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Alumīnija un rūdīta stikla panelis, kura izmēri ir aptuveni 140 x 30 cm (tā sauktais „ūdensmasāžas dušas panelis”).
  Panelis ir aprīkots ar jaucējkrānu, 6 horizontālām ūdensmasāžas sprauslām, "pretkaļķa" rokas dušas galvu, augšējo dušas galvu ar plašu izsmidzināšanas laukumu, kā arī plauktiņu dušas piederumiem. Tam ir arī ūdens temperatūras, izsmidzināšanas stipruma u.c. regulatori.
  Panelis ir paredzēts stiprināšanai tam piemērotās vannas istabu dušas kabīnēs. Tas nodrošina ne vien dušas, bet arī ūdensmasāžas funkciju ar koncentrētu, šauru augsta spiediena ūdens plūsmu caur sprauslām. | 9019 10 90 | Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1., 3. c) un 6. vispārīgo noteikumu un KN kodu 9019, 9019 10 un 9019 10 90 aprakstu.
  Tā kā panelis sastāv no pozīcijas 8481 jaucējkrāna un dušas galvām un pozīcijas 9019 masāžas aparāta ar 6 ūdensmasāžas sprauslām, to uzskata par saliktu preci 3. b) vispārīgā noteikuma nozīmē.
  Lai arī šim masāžas aparātam nav papildu elementu ūdens spiediena palielināšanai, piemēram, sūkņa, tas neizslēdz šā masāžas aparāta komponenta klasificēšanu pozīcijā 9019 (sk. arī II punkta otro daļu HS skaidrojumos pozīcijai 9019).
  Ņemot vērā tā objektīvās īpašības un pazīmes, neviens no komponentiem nepiešķir panelim tā pamatīpašību.
  Tāpēc panelis klasificējams ar KN kodu 9019 10 90 kā citādi masāžas aparāti. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Alumīnija un rūdīta stikla panelis, kura izmēri ir aptuveni 140 x 30 cm (tā sauktais „ūdensmasāžas dušas panelis”).

Panelis ir aprīkots ar jaucējkrānu, 6 horizontālām ūdensmasāžas sprauslām, "pretkaļķa" rokas dušas galvu, augšējo dušas galvu ar plašu izsmidzināšanas laukumu, kā arī plauktiņu dušas piederumiem. Tam ir arī ūdens temperatūras, izsmidzināšanas stipruma u.c. regulatori.

Panelis ir paredzēts stiprināšanai tam piemērotās vannas istabu dušas kabīnēs. Tas nodrošina ne vien dušas, bet arī ūdensmasāžas funkciju ar koncentrētu, šauru augsta spiediena ūdens plūsmu caur sprauslām.

9019 10 90

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1., 3. c) un 6. vispārīgo noteikumu un KN kodu 9019, 9019 10 un 9019 10 90 aprakstu.

Tā kā panelis sastāv no pozīcijas 8481 jaucējkrāna un dušas galvām un pozīcijas 9019 masāžas aparāta ar 6 ūdensmasāžas sprauslām, to uzskata par saliktu preci 3. b) vispārīgā noteikuma nozīmē.

Lai arī šim masāžas aparātam nav papildu elementu ūdens spiediena palielināšanai, piemēram, sūkņa, tas neizslēdz šā masāžas aparāta komponenta klasificēšanu pozīcijā 9019 (sk. arī II punkta otro daļu HS skaidrojumos pozīcijai 9019).

Ņemot vērā tā objektīvās īpašības un pazīmes, neviens no komponentiem nepiešķir panelim tā pamatīpašību.

Tāpēc panelis klasificējams ar KN kodu 9019 10 90 kā citādi masāžas aparāti.

---

| 31.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 27/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 27/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 75/2012

(2012. gada 30. janvāris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Miód z Sejneńszczyny / Łoździejszczyzny / Seinų / Lazdijų krašto medus (ACVN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Polijas un Lietuvas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu „Miód z Sejneńszczyny / Łoździejszczyzny” / „Seinų / Lazdijų krašto medus” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Polijas un Lietuvas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu „Miód z Sejneńszczyny / Łoździejszczyzny” / „Seinų / Lazdijų krašto medus” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 30. janvārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 116, 14.4.2011., 15. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.4. grupa.   Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu u. c.)

POLIJA

Miód z Sejneńszczyny / Łoździejszczyzny (ACVN)

LIETUVA

Seinų / Lazdijų krašto medus (ACVN)

---

| 31.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 27/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 27/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 76/2012

(2012. gada 30. janvāris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Holsteiner Katenschinken / Holsteiner Schinken / Holsteiner Katenrauchschinken / Holsteiner Knochenschinken (AĢIN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Vācijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu „Holsteiner Katenschinken / Holsteiner Schinken/ Holsteiner Katenrauchschinken/ Holsteiner Knochenschinken” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Vācijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu „Holsteiner Katenschinken / Holsteiner Schinken/ Holsteiner Katenrauchschinken/ Holsteiner Knochenschinken” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 30. janvārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 109, 8.4.2011., 6. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.2. grupa.   Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

VĀCIJA

Holsteiner Katenschinken / Holsteiner Schinken / Holsteiner Katenrauchschinken / Holsteiner Knochenschinken (AĢIN)

---

| 31.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 27/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 27/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 77/2012

(2012. gada 30. janvāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 30. janvārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 138,3 |
| MA | 58,6 |
| TN | 90,3 |
| TR | 119,7 |
| ZZ | 101,7 |
| 0707 00 05 | EG | 217,9 |
| JO | 241,9 |
| MA | 148,6 |
| TR | 180,8 |
| ZZ | 197,3 |
| 0709 91 00 | EG | 143,2 |
| ZZ | 143,2 |
| 0709 93 10 | MA | 124,4 |
| TR | 177,7 |
| ZZ | 151,1 |
| 0805 10 20 | EG | 49,6 |
| MA | 54,8 |
| TN | 58,8 |
| TR | 63,2 |
| ZZ | 56,6 |
| 0805 20 10 | IL | 185,7 |
| MA | 94,2 |
| ZZ | 140,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 61,2 |
| EG | 88,5 |
| IL | 94,5 |
| JM | 118,0 |
| KR | 91,5 |
| MA | 55,4 |
| PK | 50,1 |
| TR | 97,0 |
| ZZ | 82,0 |
| 0805 50 10 | TR | 65,8 |
| ZZ | 65,8 |
| 0808 10 80 | CA | 118,4 |
| CL | 79,0 |
| CN | 74,5 |
| US | 155,0 |
| ZZ | 106,7 |
| 0808 30 90 | CN | 46,1 |
| TR | 95,1 |
| US | 120,1 |
| ZA | 97,6 |
| ZZ | 89,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

138,3

MA

58,6

TN

90,3

TR

119,7

ZZ

101,7

0707 00 05

EG

217,9

JO

241,9

MA

148,6

TR

180,8

ZZ

197,3

0709 91 00

EG

143,2

ZZ

143,2

0709 93 10

MA

124,4

TR

177,7

ZZ

151,1

0805 10 20

EG

49,6

MA

54,8

TN

58,8

TR

63,2

ZZ

56,6

0805 20 10

IL

185,7

MA

94,2

ZZ

140,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

61,2

EG

88,5

IL

94,5

JM

118,0

KR

91,5

MA

55,4

PK

50,1

TR

97,0

ZZ

82,0

0805 50 10

TR

65,8

ZZ

65,8

0808 10 80

CA

118,4

CL

79,0

CN

74,5

US

155,0

ZZ

106,7

0808 30 90

CN

46,1

TR

95,1

US

120,1

ZA

97,6

ZZ

89,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 31.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 27/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 27/9

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 78/2012

(2012. gada 30. janvāris),

ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./2012. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 59/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./2012. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 59/2012 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam.

| (3) | Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(3)

Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 30. janvārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 254, 30.9.2011., 12. lpp.

3

(4)  OV L 19, 24.1.2012., 15. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2012. gada 31. janvāra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 12 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 42,50 | 1,86 |
| 1701 13 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 42,50 | 2,15 |
| 1701 14 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 42,50 | 2,15 |
| 1701 91 00 (2) | 48,55 | 2,90 |
| 1701 99 10 (2) | 48,55 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 48,55 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,49 | 0,22 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 12 10 (1)

42,50

0,00

1701 12 90 (1)

42,50

1,86

1701 13 10 (1)

42,50

0,00

1701 13 90 (1)

42,50

2,15

1701 14 10 (1)

42,50

0,00

1701 14 90 (1)

42,50

2,15

1701 91 00 (2)

48,55

2,90

1701 99 10 (2)

48,55

0,00

1701 99 90 (2)

48,55

0,00

1702 90 95 (3)

0,49

0,22

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

LĒMUMI

| 31.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 27/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 27/11

---

PADOMES LĒMUMS 2012/50/KĀDP

(2012. gada 27. janvāris),

ar ko groza Lēmumu 2011/72/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Tunisijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 31. janvārī pieņēma Lēmumu 2011/72/KĀDP (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 31. janvārī pieņēma Lēmumu 2011/72/KĀDP (1).

| (2) | Pamatojoties uz Lēmuma 2011/72/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāpagarina līdz 2013. gada 31. janvārim. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Lēmuma 2011/72/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāpagarina līdz 2013. gada 31. janvārim.

| (3) | Lēmums 2011/72/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(3)

Lēmums 2011/72/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2011/72/KĀDP 5. pantu aizstāj ar šādu:

“5. pants

Šo lēmumu piemēro līdz 2013. gada 31. janvārim. To pastāvīgi pārskata. Lēmumu vajadzības gadījumā var atjaunināt vai grozīt, ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2012. gada 27. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

N. WAMMEN

---

(1)  OV L 28, 2.2.2011., 62. lpp.

1

---

| 31.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 27/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 27/12

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 23. marts)

par valsts atbalstu C 39/07, ko Itālija piešķīrusi uzņēmumam Legler S.p.A.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1758)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/51/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (turpmāk tekstā – Līgums) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas lēmumu uzsākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (1),

pēc aicinājuma ieinteresētajām pusēm iesniegt savas piezīmes atbilstīgi iepriekš minētajiem pantiem un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2007. gada 5. aprīlī, sešus mēnešus pēc tam, kad Komisija bija apstiprinājusi, ka glābšanas atbalsta piešķiršana atbilst iekšējā tirgus nosacījumiem (2), Itālija paziņoja par uzņēmuma Legler S.p.A pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(1)

2007. gada 5. aprīlī, sešus mēnešus pēc tam, kad Komisija bija apstiprinājusi, ka glābšanas atbalsta piešķiršana atbilst iekšējā tirgus nosacījumiem (2), Itālija paziņoja par uzņēmuma Legler S.p.A pārstrukturēšanas plānu.

| (2) | Attiecībā uz pārstrukturēšanas plānu Komisija 2007. gada 25. septembrī uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru (3). Itālijas apsvērumi tika saņemti 2007. gada 30. novembrī. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz pārstrukturēšanas plānu Komisija 2007. gada 25. septembrī uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru (3). Itālijas apsvērumi tika saņemti 2007. gada 30. novembrī.

| (3) | Komisija 2007. gada 10. decembrī saņēma vienas ieinteresētās puses piezīmes. Komisija 2008. gada 3. martā šīs piezīmes pārsūtīja Itālijai. Itālija savus apsvērumus sniedza 2008. gada 20. maija vēstulē. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2007. gada 10. decembrī saņēma vienas ieinteresētās puses piezīmes. Komisija 2008. gada 3. martā šīs piezīmes pārsūtīja Itālijai. Itālija savus apsvērumus sniedza 2008. gada 20. maija vēstulē.

| (4) | Itālijas iestādes 2008. gada 23. jūlijā atsauca pārstrukturēšanas atbalsta paziņojumu, paziņojot, ka plāns ir atcelts. |
| --- | --- |

(4)

Itālijas iestādes 2008. gada 23. jūlijā atsauca pārstrukturēšanas atbalsta paziņojumu, paziņojot, ka plāns ir atcelts.

| (5) | Komisija no Itālijas iestādēm 2008. gada 8. augustā un 22. oktobrī, 2009. gada 9. februārī un 4. septembrī un 2010. gada 17. martā pieprasīja papildinformāciju, uz ko Itālijas iestādes atbildēja ar 2008. gada 26. septembra, 2008. gada 1. decembra, 2009. gada 3. jūnija, 2009. gada 6. oktobra, 2010. gada 24. februāra un 2010. gada 20. aprīļa vēstulēm. |
| --- | --- |

(5)

Komisija no Itālijas iestādēm 2008. gada 8. augustā un 22. oktobrī, 2009. gada 9. februārī un 4. septembrī un 2010. gada 17. martā pieprasīja papildinformāciju, uz ko Itālijas iestādes atbildēja ar 2008. gada 26. septembra, 2008. gada 1. decembra, 2009. gada 3. jūnija, 2009. gada 6. oktobra, 2010. gada 24. februāra un 2010. gada 20. aprīļa vēstulēm.

II.   APRAKSTS

II.1.   Saņēmējs

| (6) | Legler S.p.A. ir Itālijas tekstilpreču ražošanas grupas mātesuzņēmums (turpmāk tekstā – “Legler”, “grupa” vai “uzņēmums”), kas dibināts 1863. gadā un ko oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas laikā veidoja vairākas juridiskās personas, proti: Legler Ottana S.p.A., Legler Siniscola S.p.A. un Legler Macomer S.p.A. Legler S.p.A. piederēja mazākuma akciju pakete uzņēmumā Legler Maroc SA un 40 % akciju uzņēmumā Legler Ottana S.p.A. Vairākuma akciju pakete uzņēmumā Legler S.p.a piederēja akciju sabiedrībai Piltar Ltd (turpmāk tekstā – “Piltar”). |
| --- | --- |

(6)

Legler S.p.A. ir Itālijas tekstilpreču ražošanas grupas mātesuzņēmums (turpmāk tekstā – “Legler”, “grupa” vai “uzņēmums”), kas dibināts 1863. gadā un ko oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas laikā veidoja vairākas juridiskās personas, proti: Legler Ottana S.p.A., Legler Siniscola S.p.A. un Legler Macomer S.p.A. Legler S.p.A. piederēja mazākuma akciju pakete uzņēmumā Legler Maroc SA un 40 % akciju uzņēmumā Legler Ottana S.p.A. Vairākuma akciju pakete uzņēmumā Legler S.p.a piederēja akciju sabiedrībai Piltar Ltd (turpmāk tekstā – “Piltar”).

| (7) | Uzņēmums Legler 2007. gadā nodarbināja 1 213 personas (4), un tam bija ražotnes Sardīnijas reģionā (Macomer – Oristano provincē un Siniscola un Ottana – Nuoro provincē) un Lombardijas reģionā (Ponte San Pietro – Bergamo provincē). Grupas apgrozījums 2006. gadā bija EUR 101 miljons, savukārt 2007. gada septembrī – EUR 30,9 miljoni. |
| --- | --- |

(7)

Uzņēmums Legler 2007. gadā nodarbināja 1 213 personas (4), un tam bija ražotnes Sardīnijas reģionā (Macomer – Oristano provincē un Siniscola un Ottana – Nuoro provincē) un Lombardijas reģionā (Ponte San Pietro – Bergamo provincē). Grupas apgrozījums 2006. gadā bija EUR 101 miljons, savukārt 2007. gada septembrī – EUR 30,9 miljoni.

| (8) | Uzņēmuma Legler pamatdarbība bija augstas kvalitātes džinsu audumu ražošana. Šajā nozarē Legler bija vadošais uzņēmums Itālijā un Vācijā, un tas bija svarīgs piegādātājs Francijai un Beniluksa valstīm. Saskaņā ar Itālijas iestādēm džinsu audumu tirgu veido divi segmenti: prêt-à-porter slavenajiem zīmoliem (tā bija Legler galvenā nozare) un masu patēriņa preces, kur konkurenci nosaka galvenokārt cena. Uzņēmuma Legler galvenie konkurenti atradās Itālijā, Grieķijā, Francijā, Tunisijā, Turcijā un Japānā. Legler saskārās ar grūtībām 2003. gadā, kad ievērojama produkcijas daļas tika pārvietota uz Āziju vai Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm. |
| --- | --- |

(8)

Uzņēmuma Legler pamatdarbība bija augstas kvalitātes džinsu audumu ražošana. Šajā nozarē Legler bija vadošais uzņēmums Itālijā un Vācijā, un tas bija svarīgs piegādātājs Francijai un Beniluksa valstīm. Saskaņā ar Itālijas iestādēm džinsu audumu tirgu veido divi segmenti: prêt-à-porter slavenajiem zīmoliem (tā bija Legler galvenā nozare) un masu patēriņa preces, kur konkurenci nosaka galvenokārt cena. Uzņēmuma Legler galvenie konkurenti atradās Itālijā, Grieķijā, Francijā, Tunisijā, Turcijā un Japānā. Legler saskārās ar grūtībām 2003. gadā, kad ievērojama produkcijas daļas tika pārvietota uz Āziju vai Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm.

| (9) | Sardīnijas reģiona ieguldījumu uzņēmuma SFIRS S.p.A valdes sanāksmē 2007. gada 30. maijā tika nolemts, ka SFIRS par EUR 450 000 no likvidācijas procesā esošā uzņēmuma Intex S.p.A. pirks parādu, kura nominālā vērtība pret aizņēmējiem Legler S.p.A. un Legler Siniscola S.p.A. ir EUR 17 miljoni. |
| --- | --- |

(9)

Sardīnijas reģiona ieguldījumu uzņēmuma SFIRS S.p.A valdes sanāksmē 2007. gada 30. maijā tika nolemts, ka SFIRS par EUR 450 000 no likvidācijas procesā esošā uzņēmuma Intex S.p.A. pirks parādu, kura nominālā vērtība pret aizņēmējiem Legler S.p.A. un Legler Siniscola S.p.A. ir EUR 17 miljoni.

| (10) | Šajā pašā sanāksmē SFIRS arī nolēma pārveidot līdzdalībā Legler akciju kapitālā daļu – EUR 14,5 miljonus – no Legler EUR 17 miljonu parāda. |
| --- | --- |

(10)

Šajā pašā sanāksmē SFIRS arī nolēma pārveidot līdzdalībā Legler akciju kapitālā daļu – EUR 14,5 miljonus – no Legler EUR 17 miljonu parāda.

| (11) | Uzņēmuma Legler akcionāru kopsapulcē 2007. gada 31. maijāSFIRS kļuva par Legler akcionāru. Pārvēršot daļu no Legler parādiem (par nominālo vērtību EUR 14,5 miljoni) par Legler kapitālu, SFIRS ieguva 49 % no parastajām akcijām (un 100 % no ārkārtas akcijām (5)) uzņēmumā Legler S.p.A. Pārējo 51 % paturēja Piltar. |
| --- | --- |

(11)

Uzņēmuma Legler akcionāru kopsapulcē 2007. gada 31. maijāSFIRS kļuva par Legler akcionāru. Pārvēršot daļu no Legler parādiem (par nominālo vērtību EUR 14,5 miljoni) par Legler kapitālu, SFIRS ieguva 49 % no parastajām akcijām (un 100 % no ārkārtas akcijām (5)) uzņēmumā Legler S.p.A. Pārējo 51 % paturēja Piltar.

| (12) | SFIRS 2008. gada janvārī nolēma atbrīvoties no akciju paketes uzņēmumā Legler S.p.A. un no atlikušā Legler grupas parāda un izsludināja uzaicinājumu izteikt ieinteresētību par Legler akciju un parāda kopīgu iepirkumu. |
| --- | --- |

(12)

SFIRS 2008. gada janvārī nolēma atbrīvoties no akciju paketes uzņēmumā Legler S.p.A. un no atlikušā Legler grupas parāda un izsludināja uzaicinājumu izteikt ieinteresētību par Legler akciju un parāda kopīgu iepirkumu.

| (13) | Izvēlētais piedāvājums, ko iesniedza uzņēmums Ferratex s.r.l. (turpmāk tekstā – “Ferratex”), bija par kopējo summu EUR 2 000 001. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju šī cena atspoguļoja SFIRS kopējo debitoru parādu uzņēmumā Legler un tā meitasuzņēmumos tirgus vērtību, kuru neatkarīgs eksperts novērtēja EUR 2 miljonu vērtībā, plus simbolisku cenu EUR 1 par SFIRS ieguldījumu Legler akcijā – arī pamatojoties uz neatkarīga eksperta novērtējumu. Pārdošanas darījums notika 2008. gada 25. janvārī. |
| --- | --- |

(13)

Izvēlētais piedāvājums, ko iesniedza uzņēmums Ferratex s.r.l. (turpmāk tekstā – “Ferratex”), bija par kopējo summu EUR 2 000 001. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju šī cena atspoguļoja SFIRS kopējo debitoru parādu uzņēmumā Legler un tā meitasuzņēmumos tirgus vērtību, kuru neatkarīgs eksperts novērtēja EUR 2 miljonu vērtībā, plus simbolisku cenu EUR 1 par SFIRS ieguldījumu Legler akcijā – arī pamatojoties uz neatkarīga eksperta novērtējumu. Pārdošanas darījums notika 2008. gada 25. janvārī.

| (14) | Tomēr laikposmā starp 2007. gada decembri un 2008. gada augustu Legler pārtrauca darbības visās savās ražotnēs, un kopš tā laika visas tā ražotnes ir atradušās dīkstāvē. |
| --- | --- |

(14)

Tomēr laikposmā starp 2007. gada decembri un 2008. gada augustu Legler pārtrauca darbības visās savās ražotnēs, un kopš tā laika visas tā ražotnes ir atradušās dīkstāvē.

| (15) | Legler S.p.a2008. gada 23. jūlijā mainīja nosaukumu uz Texfer S.p.A. Tā Sardīnijas meitasuzņēmumi arī tika attiecīgi pārdēvēti par Texfer Ottana S.p.A., Texfer Siniscola S.p.A. un Texfer Macomer S.p.A.. |
| --- | --- |

(15)

Legler S.p.a2008. gada 23. jūlijā mainīja nosaukumu uz Texfer S.p.A. Tā Sardīnijas meitasuzņēmumi arī tika attiecīgi pārdēvēti par Texfer Ottana S.p.A., Texfer Siniscola S.p.A. un Texfer Macomer S.p.A..

| (16) | Kompetentā tiesa 2008. gada 18. augustā grupas mātesuzņēmumu pasludināja par maksātnespējīgu, un 2008. gada 13. novembrī tas kopā ar meitasuzņēmumiem tika atzīts kolektīvajās maksātnespējas procedūrās, kas zināmas kā “amministrazione straordinaria”. |
| --- | --- |

(16)

Kompetentā tiesa 2008. gada 18. augustā grupas mātesuzņēmumu pasludināja par maksātnespējīgu, un 2008. gada 13. novembrī tas kopā ar meitasuzņēmumiem tika atzīts kolektīvajās maksātnespējas procedūrās, kas zināmas kā “amministrazione straordinaria”.

| (17) | Garantiju glābšanas atbalstam banka lūdza sniegt neilgi pēc tam, kad uzņēmumam Legler neizdevās līdz termiņam atmaksāt glābšanas aizdevumu. Attiecīgi atbildīgā ministrija 2008. gada 16. septembrī atmaksāja aizdevumu un procentus. |
| --- | --- |

(17)

Garantiju glābšanas atbalstam banka lūdza sniegt neilgi pēc tam, kad uzņēmumam Legler neizdevās līdz termiņam atmaksāt glābšanas aizdevumu. Attiecīgi atbildīgā ministrija 2008. gada 16. septembrī atmaksāja aizdevumu un procentus.

| (18) | Uzņēmums Texfer S.p.A.2010. gada 21. oktobrī tika pasludināts par bankrotējušu. Uzņēmumi Texfer Ottana S.p.A., Texfer Siniscola S.p.A. un Texfer Macomer S.p.A.2010. gada 17. un 18. novembrī arī tika pasludināti par bankrotējušiem. |
| --- | --- |

(18)

Uzņēmums Texfer S.p.A.2010. gada 21. oktobrī tika pasludināts par bankrotējušu. Uzņēmumi Texfer Ottana S.p.A., Texfer Siniscola S.p.A. un Texfer Macomer S.p.A.2010. gada 17. un 18. novembrī arī tika pasludināti par bankrotējušiem.

| (19) | Uzņēmuma Legler akciju kapitāla vērtība 2006. gadā bija negatīva EUR – 8,6 miljoni, salīdzinot ar pozitīvu vērtību vēl 2005. gadā – EUR 17,2 miljoni. Uzņēmums 2006. gadā ziņoja par zaudējumiem EUR 25,9 miljonu apmērā un 2005. gadā – EUR 28,1 miljonu apmērā. Tā apgrozījums 2006. gadā bija EUR 101,4 miljoni, turpretim 2005. gadā tas bija EUR 124,2 miljoni. EBITDA (peļņa pirms maksājumiem, nodokļiem un amortizācijas) 2006. gadā bija – 10,9, bet 2005. gadā – 0,7. Procentu likmes arī pieauga. |
| --- | --- |

(19)

Uzņēmuma Legler akciju kapitāla vērtība 2006. gadā bija negatīva EUR – 8,6 miljoni, salīdzinot ar pozitīvu vērtību vēl 2005. gadā – EUR 17,2 miljoni. Uzņēmums 2006. gadā ziņoja par zaudējumiem EUR 25,9 miljonu apmērā un 2005. gadā – EUR 28,1 miljonu apmērā. Tā apgrozījums 2006. gadā bija EUR 101,4 miljoni, turpretim 2005. gadā tas bija EUR 124,2 miljoni. EBITDA (peļņa pirms maksājumiem, nodokļiem un amortizācijas) 2006. gadā bija – 10,9, bet 2005. gadā – 0,7. Procentu likmes arī pieauga.

| (20) | Legler akciju kapitāls 2007. gada 30. novembrī bija mīnus EUR 16,3 miljoni. Zaudējumi laikposmā no 2003. gada līdz 2007. gadam sasniedza EUR 94,9 miljonus, un uzņēmuma situācija pastāvīgi pasliktinājās, palielinoties zaudējumiem un samazinoties apgrozījumam. |
| --- | --- |

(20)

Legler akciju kapitāls 2007. gada 30. novembrī bija mīnus EUR 16,3 miljoni. Zaudējumi laikposmā no 2003. gada līdz 2007. gadam sasniedza EUR 94,9 miljonus, un uzņēmuma situācija pastāvīgi pasliktinājās, palielinoties zaudējumiem un samazinoties apgrozījumam.

| (21) | Saskaņā ar valsts tiesību aktiem 2008. gada 13. novembrī tika uzsākta grupas maksātnespējas procedūra, kas noslēdzās ar bankrotu (sk. 16.–18. apsvērumu). |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar valsts tiesību aktiem 2008. gada 13. novembrī tika uzsākta grupas maksātnespējas procedūra, kas noslēdzās ar bankrotu (sk. 16.–18. apsvērumu).

II.2.   Pārstrukturēšanas pasākumi

| (22) | Pārstrukturēšanas plānā (piano industriale), par ko paziņoja Itālija (turpmāk “plāns”) bija aptverts trīs gadu periods (2007.–2009.g.), un tajā bija paredzēti trīs pasākumi: i) EUR 13 miljoni vidēja termiņa garantijas veidā pārstrukturēšanas periodam, aizstājot sešu mēnešu garantiju, kas atļauta kā glābšanas atbalsts (6), ii) EUR 13,2 miljoni tiešās dotācijas veidā un iii) EUR 13 miljoni, pārvēršot parādu akcijās. Tomēr SFIRS2007. gada 31. maijā īstenoja parādsaistību pārvēršanu kapitālā par nominālo summu EUR 14,5 miljoni. |
| --- | --- |

(22)

Pārstrukturēšanas plānā (piano industriale), par ko paziņoja Itālija (turpmāk “plāns”) bija aptverts trīs gadu periods (2007.–2009.g.), un tajā bija paredzēti trīs pasākumi: i) EUR 13 miljoni vidēja termiņa garantijas veidā pārstrukturēšanas periodam, aizstājot sešu mēnešu garantiju, kas atļauta kā glābšanas atbalsts (6), ii) EUR 13,2 miljoni tiešās dotācijas veidā un iii) EUR 13 miljoni, pārvēršot parādu akcijās. Tomēr SFIRS2007. gada 31. maijā īstenoja parādsaistību pārvēršanu kapitālā par nominālo summu EUR 14,5 miljoni.

| (23) | Lai gan Itālijas iestādes bija iesniegušas pārstrukturēšanas plānu (piano industriale) laikposmam no 2007. gada līdz 2009. gadam, tās pieprasīja, lai faktiskais pārstrukturēšanas periods tiktu skaitīts no 2007. gada 1. jūnija līdz 2012. gada beigām. Vienīgie dati, kas bija sniegti, lai attēlotu uzņēmuma progresu ceļā uz pārstrukturēšanu laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam, bija naudas plūsmas un jaunizveidotā uzņēmuma (NewCo) pasīvu attīstība. |
| --- | --- |

(23)

Lai gan Itālijas iestādes bija iesniegušas pārstrukturēšanas plānu (piano industriale) laikposmam no 2007. gada līdz 2009. gadam, tās pieprasīja, lai faktiskais pārstrukturēšanas periods tiktu skaitīts no 2007. gada 1. jūnija līdz 2012. gada beigām. Vienīgie dati, kas bija sniegti, lai attēlotu uzņēmuma progresu ceļā uz pārstrukturēšanu laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam, bija naudas plūsmas un jaunizveidotā uzņēmuma (NewCo) pasīvu attīstība.

| (24) | Šajā plašākajā termiņā jauna uzņēmuma izveidošanas kopējās izmaksas, apvienojot Legler S.p.A. un tā Sardīnijas meitasuzņēmumus, bija EUR 106,2 miljoni, tostarp EUR 86,7 miljoni par grupu plašu reorganizāciju, turpretim atlikusī daļa bija paredzēta kapitāla atjaunošanai un zaudējumu segšanai. |
| --- | --- |

(24)

Šajā plašākajā termiņā jauna uzņēmuma izveidošanas kopējās izmaksas, apvienojot Legler S.p.A. un tā Sardīnijas meitasuzņēmumus, bija EUR 106,2 miljoni, tostarp EUR 86,7 miljoni par grupu plašu reorganizāciju, turpretim atlikusī daļa bija paredzēta kapitāla atjaunošanai un zaudējumu segšanai.

| (25) | NewCo darbība tiktu vērsta uz uzņēmuma tradicionālo pamatdarbības jomu, t. i., augstas kvalitātes džinsu audumu, turpretim divas citas ražošanas līnijas (velvets un nepresētā kokvilna) tiktu slēgtas. Grupas ģeogrāfiskā atrašanās vieta arī būtu koncentrēta tikai divās rūpnīcās (Siniscola un Ottana), kas atrodas vienā reģionā. Pārējie īpašumi tiktu pārdoti, lai ļautu uzņēmumam Legler sniegt savu ieguldījumu un samazinātu enerģijas, transporta un personāla izmaksas. Macomer ražotne šajā plānā nebija iekļauta (7). |
| --- | --- |

(25)

NewCo darbība tiktu vērsta uz uzņēmuma tradicionālo pamatdarbības jomu, t. i., augstas kvalitātes džinsu audumu, turpretim divas citas ražošanas līnijas (velvets un nepresētā kokvilna) tiktu slēgtas. Grupas ģeogrāfiskā atrašanās vieta arī būtu koncentrēta tikai divās rūpnīcās (Siniscola un Ottana), kas atrodas vienā reģionā. Pārējie īpašumi tiktu pārdoti, lai ļautu uzņēmumam Legler sniegt savu ieguldījumu un samazinātu enerģijas, transporta un personāla izmaksas. Macomer ražotne šajā plānā nebija iekļauta (7).

| (26) | Plānā arī paredzēja jaunā akcionāra reģistrēšanu kopā ar SFIRS, un tika norādīts uz nepieciešamību saņemt kredītlīnijas no privātiem avotiem, lai īstenotu reorganizācijas procesu. |
| --- | --- |

(26)

Plānā arī paredzēja jaunā akcionāra reģistrēšanu kopā ar SFIRS, un tika norādīts uz nepieciešamību saņemt kredītlīnijas no privātiem avotiem, lai īstenotu reorganizācijas procesu.

II.3.   Procedūras uzsākšanas pamatojums

| (27) | Pieņemot lēmumu par to, vai uzsākt procedūru, Komisijai bija šaubas, vai ar parādsaistību pārvēršanu kapitālā nav sniegts valsts atbalsts. Komisija šaubījās, vai privāts ieguldītājs būtu pieņēmis parādus apmaiņā pret akcijām uzņēmumā šādos apstākļos, jo īpaši, kad atklājās, ka daļa no uzņēmuma darbībām ir atliktas uz vairākiem mēnešiem un ka Itālijas iestādes nav iesniegušas Komisijai alternatīvu scenāriju, atbalstot SFIRS pieņēmumu, ka izmeklēšana uzņēmumā Legler un tā pārstrukturēšanas izmaksu segšana bija rentablāks risinājums nekā grupas likvidēšana. |
| --- | --- |

(27)

Pieņemot lēmumu par to, vai uzsākt procedūru, Komisijai bija šaubas, vai ar parādsaistību pārvēršanu kapitālā nav sniegts valsts atbalsts. Komisija šaubījās, vai privāts ieguldītājs būtu pieņēmis parādus apmaiņā pret akcijām uzņēmumā šādos apstākļos, jo īpaši, kad atklājās, ka daļa no uzņēmuma darbībām ir atliktas uz vairākiem mēnešiem un ka Itālijas iestādes nav iesniegušas Komisijai alternatīvu scenāriju, atbalstot SFIRS pieņēmumu, ka izmeklēšana uzņēmumā Legler un tā pārstrukturēšanas izmaksu segšana bija rentablāks risinājums nekā grupas likvidēšana.

| (28) | Attiecībā uz atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai
   (8) (turpmāk tekstā – “pamatnostādnes par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu”), Komisija pirmkārt izvirzīja jautājumu par to, vai Legler problēmas varētu palīdzēt risināt vairākuma akcionārs Piltar un vai grupā ir notikusi patvaļīga izmaksu sadalīšana. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai
   (8) (turpmāk tekstā – “pamatnostādnes par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu”), Komisija pirmkārt izvirzīja jautājumu par to, vai Legler problēmas varētu palīdzēt risināt vairākuma akcionārs Piltar un vai grupā ir notikusi patvaļīga izmaksu sadalīšana.

| (29) | Otrkārt, Komisija šaubījās par to, vai plāns atjaunos dzīvotspēju ilgtermiņā, jo plānotā aktīvu un ražošanas līniju pārdošana izskatījās diezgan nenoteikta un daudzi pieņēmumi par turpmākiem darbības nosacījumiem šķita nereāli, ņemot vērā Legler ražošanas apturēšanu. Komisija arī šaubījās, vai ierosinātie kompensācijas pasākumi bija reāli un pārsniedza pasākumus, kas nepieciešami, lai atjaunotu dzīvotspēju, vai pašu ieguldījuma līmenis ir pietiekams un vai tiek ievērots princips “pirmo reizi, pēdējo reizi” (una tantum). |
| --- | --- |

(29)

Otrkārt, Komisija šaubījās par to, vai plāns atjaunos dzīvotspēju ilgtermiņā, jo plānotā aktīvu un ražošanas līniju pārdošana izskatījās diezgan nenoteikta un daudzi pieņēmumi par turpmākiem darbības nosacījumiem šķita nereāli, ņemot vērā Legler ražošanas apturēšanu. Komisija arī šaubījās, vai ierosinātie kompensācijas pasākumi bija reāli un pārsniedza pasākumus, kas nepieciešami, lai atjaunotu dzīvotspēju, vai pašu ieguldījuma līmenis ir pietiekams un vai tiek ievērots princips “pirmo reizi, pēdējo reizi” (una tantum).

| (30) | Visbeidzot, Komisija pieprasīja Itālijas iestādēm iesniegt informāciju saistībā ar šaubīgajiem jautājumiem (SFIRS kredīta izcelsmi, sīkāku informāciju par Piltar un izmaksu sadalīšanu grupā, kompensācijas pasākumiem, faktisko varbūtību Legler atrast jaunu akcionāru un pieeju privātam finansējumam, kas nepieciešams Legler reorganizācijai). |
| --- | --- |

(30)

Visbeidzot, Komisija pieprasīja Itālijas iestādēm iesniegt informāciju saistībā ar šaubīgajiem jautājumiem (SFIRS kredīta izcelsmi, sīkāku informāciju par Piltar un izmaksu sadalīšanu grupā, kompensācijas pasākumiem, faktisko varbūtību Legler atrast jaunu akcionāru un pieeju privātam finansējumam, kas nepieciešams Legler reorganizācijai).

III.   IEINTERESĒTO PUŠU PIEZĪMES

| (31) | Ar 2007. gada 14. decembra vēstuli ieinteresētā puse sniedza savas piezīmes par procedūras uzsākšanas lēmumu. Trešā puse apgalvoja, ka attiecīgie pasākumi izkropļos konkurenci, un norādīja, ka nozari ir ietekmējusi pārmērīga ražošanas jauda. Tā sniedza datus par džinsu audumu ražošanas jaudu pasaulē 2006. gadā, norādot uz pārmērīgu ražošanas jaudu 27 % apmērā. |
| --- | --- |

(31)

Ar 2007. gada 14. decembra vēstuli ieinteresētā puse sniedza savas piezīmes par procedūras uzsākšanas lēmumu. Trešā puse apgalvoja, ka attiecīgie pasākumi izkropļos konkurenci, un norādīja, ka nozari ir ietekmējusi pārmērīga ražošanas jauda. Tā sniedza datus par džinsu audumu ražošanas jaudu pasaulē 2006. gadā, norādot uz pārmērīgu ražošanas jaudu 27 % apmērā.

IV.   ITĀLIJAS PIEZĪMES

| (32) | Pirmkārt, Itālijas iestādes paskaidroja, kā SFIRS kļuva par lielāko Legler akcionāru. SFIRS 2007. gada martā no uzņēmuma Intex S.p.A., kas atradās likvidācijas posmā, par EUR 450 000 nopirka uzņēmumu Legler S.p.a un Legler Siniscola S.p.A. parādu. SFIRS2007. gada 31. maijā daļu no šī parāda, kura nominālā vērtība bija EUR 14,5 miljoni, pārvērta Legler akcijās, tādējādi iegūstot 49 % no Legler parastajām akcijām (kamēr Piltar paturēja atlikušo 51 %) un 100 % no tā ārkārtas akcijām (9). |
| --- | --- |

(32)

Pirmkārt, Itālijas iestādes paskaidroja, kā SFIRS kļuva par lielāko Legler akcionāru. SFIRS 2007. gada martā no uzņēmuma Intex S.p.A., kas atradās likvidācijas posmā, par EUR 450 000 nopirka uzņēmumu Legler S.p.a un Legler Siniscola S.p.A. parādu. SFIRS2007. gada 31. maijā daļu no šī parāda, kura nominālā vērtība bija EUR 14,5 miljoni, pārvērta Legler akcijās, tādējādi iegūstot 49 % no Legler parastajām akcijām (kamēr Piltar paturēja atlikušo 51 %) un 100 % no tā ārkārtas akcijām (9).

| (33) | Otrkārt, Itālijas iestādes paskaidroja, ka Piltar bija tikai instruments, ko izmantoja fiziskas personas. Tas tika dibināts vienīgi ar mērķi iegūt akciju paketi uzņēmumā Legler, un nekādā citā uzņēmējdarbībā tas iesaistīts nebija. Itālijas iestādes piebilda, ka Piltar jau sen bija paskaidrojis, ka tas neplāno uzņēmumu atbalstīt finansiāli un ka tas grasās grupā pakāpeniski atbrīvoties no savas akciju paketes. Šķiet, ka kopā ar 49 % akciju paketi SFIRS ir arī ieguvis tiesības pirkt atlikušo 51 % Legler parasto akciju. |
| --- | --- |

(33)

Otrkārt, Itālijas iestādes paskaidroja, ka Piltar bija tikai instruments, ko izmantoja fiziskas personas. Tas tika dibināts vienīgi ar mērķi iegūt akciju paketi uzņēmumā Legler, un nekādā citā uzņēmējdarbībā tas iesaistīts nebija. Itālijas iestādes piebilda, ka Piltar jau sen bija paskaidrojis, ka tas neplāno uzņēmumu atbalstīt finansiāli un ka tas grasās grupā pakāpeniski atbrīvoties no savas akciju paketes. Šķiet, ka kopā ar 49 % akciju paketi SFIRS ir arī ieguvis tiesības pirkt atlikušo 51 % Legler parasto akciju.

| (34) | Treškārt, Itālijas iestādes apsolīja sniegt informāciju par kompensācijas pasākumiem. |
| --- | --- |

(34)

Treškārt, Itālijas iestādes apsolīja sniegt informāciju par kompensācijas pasākumiem.

| (35) | Ceturtkārt, Itālija paziņoja, ka tie tirgus segmenti, uz kuriem ir vērsta uzmanība Legler pārstrukturēšanas plānā, lai atjaunotu finanšu dzīvotspēju, kas aprakstīta 25. apsvērumā, uzrādīja cerīgas pazīmes. Itālijas iestādes arī minēja uzņēmuma nodomu garantēt privātas kredītlīnijas un jaunu akcionāru, lai finansētu daļu plāna, un norādīja, ka šajā ziņā jau veiktas arī attiecīgas darbības. |
| --- | --- |

(35)

Ceturtkārt, Itālija paziņoja, ka tie tirgus segmenti, uz kuriem ir vērsta uzmanība Legler pārstrukturēšanas plānā, lai atjaunotu finanšu dzīvotspēju, kas aprakstīta 25. apsvērumā, uzrādīja cerīgas pazīmes. Itālijas iestādes arī minēja uzņēmuma nodomu garantēt privātas kredītlīnijas un jaunu akcionāru, lai finansētu daļu plāna, un norādīja, ka šajā ziņā jau veiktas arī attiecīgas darbības.

| (36) | Tālāk, atbildot uz trešās puses piezīmēm, Itālijas iestādes norādīja, ka Legler tirgus daļa 2006. gadā bija tikai 0,27 %. Tās piebilda, ka plānā kā kompensācijas pasākums bija paredzēts uzņēmuma jaudas samazinājums par 22 %, salīdzinot ar 2006. gadu, un samazinājums par 40 %, salīdzinot ar 2005. gadu. Tāpēc tās uzskatīja, ka palīdzībai nevajadzētu izkropļot konkurenci tādā mērā, lai tas būtu pretrunā kopējām interesēm. |
| --- | --- |

(36)

Tālāk, atbildot uz trešās puses piezīmēm, Itālijas iestādes norādīja, ka Legler tirgus daļa 2006. gadā bija tikai 0,27 %. Tās piebilda, ka plānā kā kompensācijas pasākums bija paredzēts uzņēmuma jaudas samazinājums par 22 %, salīdzinot ar 2006. gadu, un samazinājums par 40 %, salīdzinot ar 2005. gadu. Tāpēc tās uzskatīja, ka palīdzībai nevajadzētu izkropļot konkurenci tādā mērā, lai tas būtu pretrunā kopējām interesēm.

| (37) | Iesniedzamajos dokumentos pēc pārstrukturēšanas plāna atsaukšanas, Itālijas iestādes apgalvoja, ka parādsaistību pārvēršana kapitālā nav jāinterpretē kā valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, jo SFIRS ir rīkojies saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Saskaņā ar Itālijas iestāžu pausto privāts ieguldītājs būtu rīkojies tieši tādā pašā veidā, lai izvairītos no bankrota un efektīvākajā veidā atgūtu vismaz daļu no kredīta, t. i., pārvēršot to kapitālā un pārstrukturējot uzņēmumu kopā ar jauno privāto ieguldītāju un jauno kredītlīniju. |
| --- | --- |

(37)

Iesniedzamajos dokumentos pēc pārstrukturēšanas plāna atsaukšanas, Itālijas iestādes apgalvoja, ka parādsaistību pārvēršana kapitālā nav jāinterpretē kā valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, jo SFIRS ir rīkojies saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Saskaņā ar Itālijas iestāžu pausto privāts ieguldītājs būtu rīkojies tieši tādā pašā veidā, lai izvairītos no bankrota un efektīvākajā veidā atgūtu vismaz daļu no kredīta, t. i., pārvēršot to kapitālā un pārstrukturējot uzņēmumu kopā ar jauno privāto ieguldītāju un jauno kredītlīniju.

V.   NOVĒRTĒJUMS

| (38) | Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (10) 8. panta 1. punktu attiecīgā dalībvalsts noteiktā laikā var atsaukt paziņojumu 2. panta nozīmē, pirms Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 4. vai 7. pantu. |
| --- | --- |

(38)

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (10) 8. panta 1. punktu attiecīgā dalībvalsts noteiktā laikā var atsaukt paziņojumu 2. panta nozīmē, pirms Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 4. vai 7. pantu.

| (39) | Šādā gadījumā, ja Komisija ir uzsākusi oficiālu izmeklēšanas procedūru, Komisijai ir jāslēdz šī procedūra saskaņā ar minētās regulas 8. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(39)

Šādā gadījumā, ja Komisija ir uzsākusi oficiālu izmeklēšanas procedūru, Komisijai ir jāslēdz šī procedūra saskaņā ar minētās regulas 8. panta 2. punktu.

| (40) | Komisija atzīmē, ka Itālija nav ieviesusi tiešo dotāciju EUR 13,2 miljonu apmērā un Itālija ar šo palīdzības projektu turpmāk nenodarbosies. Tā kā pārstrukturēšanas plāns ir atsaukts, oficiālajai izmeklēšanas procedūrai, kas tika uzsākta šā pasākuma izmeklēšanai, vairs nav mērķa. |
| --- | --- |

(40)

Komisija atzīmē, ka Itālija nav ieviesusi tiešo dotāciju EUR 13,2 miljonu apmērā un Itālija ar šo palīdzības projektu turpmāk nenodarbosies. Tā kā pārstrukturēšanas plāns ir atsaukts, oficiālajai izmeklēšanas procedūrai, kas tika uzsākta šā pasākuma izmeklēšanai, vairs nav mērķa.

| (41) | Tā kā divus citus paziņotos pārstrukturēšanas pasākumus Itālija īstenoja nelikumīgi, lai oficiālo izmeklēšanas procedūru slēgtu, Komisijai ir jānosaka, vai tie ir uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, un, ja ir, tad – vai šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(41)

Tā kā divus citus paziņotos pārstrukturēšanas pasākumus Itālija īstenoja nelikumīgi, lai oficiālo izmeklēšanas procedūru slēgtu, Komisijai ir jānosaka, vai tie ir uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, un, ja ir, tad – vai šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (42) | Līguma 107. panta 1. punkts paredz, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl šāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(42)

Līguma 107. panta 1. punkts paredz, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl šāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (43) | Ja valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē ir jāpiešķir vai tas ir ticis piešķirts grūtībās nonākušam uzņēmumam, šā atbalsta saderība ir jāvērtē, pamatojoties uz Kopienas pamatnostādnēm par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu. Attiecīgi atbalstu var uzskatīt par saderīgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, tikai tad, ja ir ievēroti Kopienas pamatnostādnēs par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu minētie nosacījumi. |
| --- | --- |

(43)

Ja valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē ir jāpiešķir vai tas ir ticis piešķirts grūtībās nonākušam uzņēmumam, šā atbalsta saderība ir jāvērtē, pamatojoties uz Kopienas pamatnostādnēm par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu. Attiecīgi atbalstu var uzskatīt par saderīgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, tikai tad, ja ir ievēroti Kopienas pamatnostādnēs par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu minētie nosacījumi.

V.1.   Atbalsta esamība

| (44) | Glābšanas atbalsta pasākumu garantija par summu EUR 13 miljoni netika pārtraukta, beidzoties sešu mēnešu periodam, kuram to apstiprināja Komisija, bet tā palika spēkā pēc paziņojuma saņemšanas, ka plāns ir atsaukts (sk. 17. apsvērumu). |
| --- | --- |

(44)

Glābšanas atbalsta pasākumu garantija par summu EUR 13 miljoni netika pārtraukta, beidzoties sešu mēnešu periodam, kuram to apstiprināja Komisija, bet tā palika spēkā pēc paziņojuma saņemšanas, ka plāns ir atsaukts (sk. 17. apsvērumu).

| (45) | Glābšanas atbalsta garantijas termiņa pagarinājums tika pieteikts kā pasākums, kas tiek piešķirts no atbildīgās ministrijas līdzekļiem un finansēts no valsts budžeta. Tāpēc tas tika piešķirts no valsts līdzekļiem, un tas attiecas uz valsti. Šī garantija piešķir selektīvas priekšrocības, jo tā ļāva uzņēmumam Legler piekļūt finanšu līdzekļiem, kurus tas citādi nebūtu saņēmis, ņemot vērā tā finansiālo stāvokli. Tādējādi tā atbrīvoja Legler no izmaksām, kas tam citādi būtu radušās. Turklāt, ņemot vērā, ka Legler īstenoja pārstrukturēšanas procesu ar mērķi atsākt ražošanu, atbalsts varēja veicināt konkurences izkropļošanu iekšējā tirgū un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šā pasākuma izkropļojošo ietekmi uzsvēra trešā puse, kura arī norādīja, ka nozare cieš no pārmērīgas ražošanas jaudas. |
| --- | --- |

(45)

Glābšanas atbalsta garantijas termiņa pagarinājums tika pieteikts kā pasākums, kas tiek piešķirts no atbildīgās ministrijas līdzekļiem un finansēts no valsts budžeta. Tāpēc tas tika piešķirts no valsts līdzekļiem, un tas attiecas uz valsti. Šī garantija piešķir selektīvas priekšrocības, jo tā ļāva uzņēmumam Legler piekļūt finanšu līdzekļiem, kurus tas citādi nebūtu saņēmis, ņemot vērā tā finansiālo stāvokli. Tādējādi tā atbrīvoja Legler no izmaksām, kas tam citādi būtu radušās. Turklāt, ņemot vērā, ka Legler īstenoja pārstrukturēšanas procesu ar mērķi atsākt ražošanu, atbalsts varēja veicināt konkurences izkropļošanu iekšējā tirgū un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šā pasākuma izkropļojošo ietekmi uzsvēra trešā puse, kura arī norādīja, ka nozare cieš no pārmērīgas ražošanas jaudas.

| (46) | Tāpēc Komisija uzskata, ka glābšanas atbalsta garantijas termiņa pagarinājums, kas ir arī pārstrukturēšanas pasākums, ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(46)

Tāpēc Komisija uzskata, ka glābšanas atbalsta garantijas termiņa pagarinājums, kas ir arī pārstrukturēšanas pasākums, ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (47) | Novērtējot atbalsta apjomu, Komisija atsaucas uz Paziņojuma par garantijām 4.1. punkta a) apakšpunktu (11), saskaņā ar kuru “grūtībās nonākušiem uzņēmumiem tirgus garantijas devējs, ja tāds ir, izsniedzot garantiju, prasa augstu prēmiju, ņemot vērā saistību paredzamo nepildīšanu. Ja iespēja, ka aizņēmējs nevarēs atmaksāt aizdevumu, kļūst īpaši augsta, šī tirgus likme var nepastāvēt un īpašos gadījumos garantijas atbalsta elements var izrādīties tikpat liels, cik summa, kuru faktiski sedz garantija.” |
| --- | --- |

(47)

Novērtējot atbalsta apjomu, Komisija atsaucas uz Paziņojuma par garantijām 4.1. punkta a) apakšpunktu (11), saskaņā ar kuru “grūtībās nonākušiem uzņēmumiem tirgus garantijas devējs, ja tāds ir, izsniedzot garantiju, prasa augstu prēmiju, ņemot vērā saistību paredzamo nepildīšanu. Ja iespēja, ka aizņēmējs nevarēs atmaksāt aizdevumu, kļūst īpaši augsta, šī tirgus likme var nepastāvēt un īpašos gadījumos garantijas atbalsta elements var izrādīties tikpat liels, cik summa, kuru faktiski sedz garantija.”

| (48) | Ņemot vērā Legler smago finansiālo stāvokli tajā laikā, kad garantija tika piešķirta (pieauga zaudējumi, samazinājās apgrozījums un kapitāla vērtība bija negatīva, kā aprakstīts 19.–21. apsvērumā un 52. apsvērumā), Komisija uzskata, ka bija ļoti maz ticams, ka uzņēmums tirgū būtu spējis saņemt bankas aizdevumu bez valsts līdzdalības; tāpēc Komisija secina, ka atbalsta summa atbilst aizdevuma kopsummai (12). |
| --- | --- |

(48)

Ņemot vērā Legler smago finansiālo stāvokli tajā laikā, kad garantija tika piešķirta (pieauga zaudējumi, samazinājās apgrozījums un kapitāla vērtība bija negatīva, kā aprakstīts 19.–21. apsvērumā un 52. apsvērumā), Komisija uzskata, ka bija ļoti maz ticams, ka uzņēmums tirgū būtu spējis saņemt bankas aizdevumu bez valsts līdzdalības; tāpēc Komisija secina, ka atbalsta summa atbilst aizdevuma kopsummai (12).

| (49) | Komisija atzīmē, ka apmaiņu īstenoja SFIRS, publiska organizācija, kuras galvenajam akcionāram, Sardīnijas reģionam, ir dominējoša ietekme uz tās lēmumiem (13). Itālija šo faktu nekad nav noliegusi. Tādējādi Komisija secina, ka attiecīgais pasākums attiecas uz valsti, un tas ir piešķirts, izmantojot valsts līdzekļus. Šis pasākums ir arī selektīvs, jo tas atbalsta vienu uzņēmumu – Legler. Turklāt, ņemot vērā, ka Legler īstenoja pārstrukturēšanas procesu ar mērķi atsākt ražošanu, palīdzība varēja veicināt konkurences izkropļošanu iekšējā tirgū un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šā pasākuma iespējamā izkropļojošā ietekme bija uzsvērta arī trešās puses iesniegtajās piezīmēs, kura arī norādīja, ka nozare cieš no pārmērīgas ražošanas jaudas. |
| --- | --- |

(49)

Komisija atzīmē, ka apmaiņu īstenoja SFIRS, publiska organizācija, kuras galvenajam akcionāram, Sardīnijas reģionam, ir dominējoša ietekme uz tās lēmumiem (13). Itālija šo faktu nekad nav noliegusi. Tādējādi Komisija secina, ka attiecīgais pasākums attiecas uz valsti, un tas ir piešķirts, izmantojot valsts līdzekļus. Šis pasākums ir arī selektīvs, jo tas atbalsta vienu uzņēmumu – Legler. Turklāt, ņemot vērā, ka Legler īstenoja pārstrukturēšanas procesu ar mērķi atsākt ražošanu, palīdzība varēja veicināt konkurences izkropļošanu iekšējā tirgū un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šā pasākuma iespējamā izkropļojošā ietekme bija uzsvērta arī trešās puses iesniegtajās piezīmēs, kura arī norādīja, ka nozare cieš no pārmērīgas ražošanas jaudas.

| (50) | Itālija savā atbildē apgalvoja, ka attiecīgais pasākums uzņēmumam Legler nekādas priekšrocības nepiešķīra, jo tas bija saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. |
| --- | --- |

(50)

Itālija savā atbildē apgalvoja, ka attiecīgais pasākums uzņēmumam Legler nekādas priekšrocības nepiešķīra, jo tas bija saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu.

| (51) | Saskaņā ar iedibināto tiesu praksi (14), lai noteiktu, vai Legler guva labumu no valsts līdzekļiem, vajag apsvērt, vai līdzīgā situācijā privātais ieguldītājs, kura pazīmes ir līdzīgas SFIRS pazīmēm, būtu vēlējies veikt līdzīgu parādsaistību pārvēršanu kapitālā, ņemot vērā pieejamo informāciju un paredzamo attīstību dienā, kad tika īstenots darījums. |
| --- | --- |

(51)

Saskaņā ar iedibināto tiesu praksi (14), lai noteiktu, vai Legler guva labumu no valsts līdzekļiem, vajag apsvērt, vai līdzīgā situācijā privātais ieguldītājs, kura pazīmes ir līdzīgas SFIRS pazīmēm, būtu vēlējies veikt līdzīgu parādsaistību pārvēršanu kapitālā, ņemot vērā pieejamo informāciju un paredzamo attīstību dienā, kad tika īstenots darījums.

| (52) | Pirmkārt, pamatojoties uz Legler finanšu pārskatiem, Komisija atzīmē, ka 2007. gadā uzņēmuma kapitāls bija EUR 1,8 miljoni, un negatīvais akciju kapitāls – EUR –16,2 miljoni; laikposmā no 2003. gada līdz 2007. gadam zaudējumi sasniedza EUR 94,9 miljonus, un uzņēmuma situācija acīmredzami pasliktinājās, palielinoties zaudējumiem un samazinoties apgrozījumam. |
| --- | --- |

(52)

Pirmkārt, pamatojoties uz Legler finanšu pārskatiem, Komisija atzīmē, ka 2007. gadā uzņēmuma kapitāls bija EUR 1,8 miljoni, un negatīvais akciju kapitāls – EUR –16,2 miljoni; laikposmā no 2003. gada līdz 2007. gadam zaudējumi sasniedza EUR 94,9 miljonus, un uzņēmuma situācija acīmredzami pasliktinājās, palielinoties zaudējumiem un samazinoties apgrozījumam.

| (53) | Komisija arī atzīmē, ka, neskatoties uz iepriekšminēto kritisko finansiālo situāciju, SFIRS neveica visaptverošu izmaksu un ieguvumu analīzi un riska novērtējumu darījumiem. Būtībā, par spīti daudzajiem pieprasījumiem no Komisijas puses šajā sakarā, Itālijas iestādes nekad nav iesniegušas pamatotu alternatīvu scenāriju, parādot, ka par labāku bija atzīstama SFIRS izvēle, bet nevis Legler likvidēšana. |
| --- | --- |

(53)

Komisija arī atzīmē, ka, neskatoties uz iepriekšminēto kritisko finansiālo situāciju, SFIRS neveica visaptverošu izmaksu un ieguvumu analīzi un riska novērtējumu darījumiem. Būtībā, par spīti daudzajiem pieprasījumiem no Komisijas puses šajā sakarā, Itālijas iestādes nekad nav iesniegušas pamatotu alternatīvu scenāriju, parādot, ka par labāku bija atzīstama SFIRS izvēle, bet nevis Legler likvidēšana.

| (54) | Līdzīgas piezīmes bija izteikusi Itālijas Banka ziņojumā (15), kas tika izdots pēc izmeklēšanas SFIRS lietā. Ziņojumā tika kritizēta SFIRS izturēšanās saistībā ar tā parādsaistību pārvēršanas kapitālā provizoriskās analīzes nepilnīgumu un saistībā ar tam raksturīgo pretrunu veikt “ieguldījumus”, nepiedāvājot konkrētas atgūstamības izredzes. |
| --- | --- |

(54)

Līdzīgas piezīmes bija izteikusi Itālijas Banka ziņojumā (15), kas tika izdots pēc izmeklēšanas SFIRS lietā. Ziņojumā tika kritizēta SFIRS izturēšanās saistībā ar tā parādsaistību pārvēršanas kapitālā provizoriskās analīzes nepilnīgumu un saistībā ar tam raksturīgo pretrunu veikt “ieguldījumus”, nepiedāvājot konkrētas atgūstamības izredzes.

| (55) | Neatkarīgi no šī novērtējuma uzņēmuma finansiālais stāvoklis bija tāds, ka neviens saprātīgs privāts ieguldītājs tirgus ekonomikā līdzīgos darījumos neiesaistītos. |
| --- | --- |

(55)

Neatkarīgi no šī novērtējuma uzņēmuma finansiālais stāvoklis bija tāds, ka neviens saprātīgs privāts ieguldītājs tirgus ekonomikā līdzīgos darījumos neiesaistītos.

| (56) | Šajā saistībā Komisija arī atzīmē, ka uzņēmuma paziņoto pārstrukturēšanas plānu (Piano Industriale) nevar uzskatīt par reālu pamatu uzņēmuma turpmākā snieguma prognozēšanai. Tikai tas fakts vien, ka plāns aptvēra nevis visu pārstrukturēšanas periodu, bet tikai vienu tā daļu, un nesniedza informāciju par sekojošo pārstrukturēšanas progresu (sk. 23. apsvērumu), acīmredzami parāda, ka šāds informācijas trūkums ikvienu privāto investoru būtu atturējis no iesaistīšanās šādā darījumā. |
| --- | --- |

(56)

Šajā saistībā Komisija arī atzīmē, ka uzņēmuma paziņoto pārstrukturēšanas plānu (Piano Industriale) nevar uzskatīt par reālu pamatu uzņēmuma turpmākā snieguma prognozēšanai. Tikai tas fakts vien, ka plāns aptvēra nevis visu pārstrukturēšanas periodu, bet tikai vienu tā daļu, un nesniedza informāciju par sekojošo pārstrukturēšanas progresu (sk. 23. apsvērumu), acīmredzami parāda, ka šāds informācijas trūkums ikvienu privāto investoru būtu atturējis no iesaistīšanās šādā darījumā.

| (57) | Otrkārt, SFIRS reālās izredzes atgūt naudu, ko tam ir parādā Legler, veicot parādsaistību pārvēršanu kapitālā, SFIRS faktiski ir vājinājis savu akcionāra pozīciju, salīdzinot ar iepriekšējo priviliģēto kreditora pozīciju. |
| --- | --- |

(57)

Otrkārt, SFIRS reālās izredzes atgūt naudu, ko tam ir parādā Legler, veicot parādsaistību pārvēršanu kapitālā, SFIRS faktiski ir vājinājis savu akcionāra pozīciju, salīdzinot ar iepriekšējo priviliģēto kreditora pozīciju.

| (58) | SFIRS akciju ieguldījumu vērtība un nākotnes izredzes parādsaistību pārvēršanas kapitālā laikā šķita pārāk ierobežotas, lai līdzsvarotu iepriekšminētos riskus, jo īpaši ņemot vērā uzņēmuma kritisko finansiālo stāvokli. Tas bija acīmredzami uzsvērts novērtējumā, ko veica neatkarīgs uzņēmums, kas piešķīra tam simbolisku vērtību EUR 1 apmērā. |
| --- | --- |

(58)

SFIRS akciju ieguldījumu vērtība un nākotnes izredzes parādsaistību pārvēršanas kapitālā laikā šķita pārāk ierobežotas, lai līdzsvarotu iepriekšminētos riskus, jo īpaši ņemot vērā uzņēmuma kritisko finansiālo stāvokli. Tas bija acīmredzami uzsvērts novērtējumā, ko veica neatkarīgs uzņēmums, kas piešķīra tam simbolisku vērtību EUR 1 apmērā.

| (59) | No iepriekšminētā var secināt, ka, veicot parādsaistību pārvēršanu kapitālā, SFIRS nerīkojās kā privāts ieguldītājs, kas darbojas parastos tirgus apstākļos. Privāts ieguldītājs neiesaistītos šādā darījumā bez ticama un reāla iepriekšēja novērtējuma, kas parādītu, ka rentablāks risinājums būtu pārvērst parādsaistības kapitālā tā vietā, lai saglabātu uzņēmuma priviliģētā kreditora statusu. |
| --- | --- |

(59)

No iepriekšminētā var secināt, ka, veicot parādsaistību pārvēršanu kapitālā, SFIRS nerīkojās kā privāts ieguldītājs, kas darbojas parastos tirgus apstākļos. Privāts ieguldītājs neiesaistītos šādā darījumā bez ticama un reāla iepriekšēja novērtējuma, kas parādītu, ka rentablāks risinājums būtu pārvērst parādsaistības kapitālā tā vietā, lai saglabātu uzņēmuma priviliģētā kreditora statusu.

| (60) | Tādējādi, veicot parādsaistību pārvēršanu kapitālā, SFIRS sniedza priekšrocības uzņēmumam Legler. |
| --- | --- |

(60)

Tādējādi, veicot parādsaistību pārvēršanu kapitālā, SFIRS sniedza priekšrocības uzņēmumam Legler.

| (61) | No iepriekšminētā izriet, ka parādsaistību pārvēršana kapitālā ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(61)

No iepriekšminētā izriet, ka parādsaistību pārvēršana kapitālā ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (62) | Rēķinot atbalsta summu, ir jāatzīmē, ka priekšstats par valsts atbalstu aprobežojas ar to atbalstu, kas tiek piešķirts, izmantojot valsts līdzekļus. Atbalsta summa ir jārēķina, pamatojoties uz parāda tirgus vērtību, kuru SFIRS ir pārvērtis Legler akcijās. Tādējādi, ja Legler parāda kopējā nominālā vērtība attiecībā pret SFIRS bija EUR 17 miljoni, kamēr vienu dienu pirms maiņas tā tirgus vērtība bija EUR 450 000, darījuma tirgus vērtība, sakarā ar ko SFIRS konvertēja 85,3 % no tā kopējā kredīta, t. i., nominālā vērtība EUR 14,5 miljoni, akcijās, bija EUR 383 850 (t. i., 85,3 % no EUR 450 000). Tādējādi no valsts līdzekļiem piešķirtā priekšrocība bija EUR 383 850. Taču apmainīto kredītu nominālo vērtību var uzskatīt par priekšrocību tikai grāmatvedības uzskaites nolūkā. |
| --- | --- |

(62)

Rēķinot atbalsta summu, ir jāatzīmē, ka priekšstats par valsts atbalstu aprobežojas ar to atbalstu, kas tiek piešķirts, izmantojot valsts līdzekļus. Atbalsta summa ir jārēķina, pamatojoties uz parāda tirgus vērtību, kuru SFIRS ir pārvērtis Legler akcijās. Tādējādi, ja Legler parāda kopējā nominālā vērtība attiecībā pret SFIRS bija EUR 17 miljoni, kamēr vienu dienu pirms maiņas tā tirgus vērtība bija EUR 450 000, darījuma tirgus vērtība, sakarā ar ko SFIRS konvertēja 85,3 % no tā kopējā kredīta, t. i., nominālā vērtība EUR 14,5 miljoni, akcijās, bija EUR 383 850 (t. i., 85,3 % no EUR 450 000). Tādējādi no valsts līdzekļiem piešķirtā priekšrocība bija EUR 383 850. Taču apmainīto kredītu nominālo vērtību var uzskatīt par priekšrocību tikai grāmatvedības uzskaites nolūkā.

V.2.   Atbalsta saderība ar iekšējo tirgu

| (63) | Ņemot vērā, ka tika konstatēts, ka divi paziņotie pasākumi veido valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisijai ir jānovērtē, vai šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(63)

Ņemot vērā, ka tika konstatēts, ka divi paziņotie pasākumi veido valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, Komisijai ir jānovērtē, vai šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (64) | Attiecīgo valsts atbalsta pasākumu atbilstība iekšējam tirgum ir jāvērtē, pamatojoties uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(64)

Attiecīgo valsts atbalsta pasākumu atbilstība iekšējam tirgum ir jāvērtē, pamatojoties uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai.

| (65) | Attiecībā uz valsts garantiju, lai novērtētu tā saderību, ir jānošķir glābšanas atbalsta garantijas termiņa pagarinājums, no vienas puses, un valsts atbalsta sniegšana vidēja termiņa garantijas veidā, kas ir arī pārstrukturēšanas pasākums (uz pārstrukturēšanas perioda ilgumu), no otras puses. |
| --- | --- |

(65)

Attiecībā uz valsts garantiju, lai novērtētu tā saderību, ir jānošķir glābšanas atbalsta garantijas termiņa pagarinājums, no vienas puses, un valsts atbalsta sniegšana vidēja termiņa garantijas veidā, kas ir arī pārstrukturēšanas pasākums (uz pārstrukturēšanas perioda ilgumu), no otras puses.

| (66) | Ņemot vērā glābšanas atbalsta pasākumu termiņa pagarinājumu, pamatnostādņu 26. punktā ir paredzēts, ka gadījumā, ja dalībvalsts sešu mēnešu laikā no atļaujas piešķiršanas ir iesniegusi pārstrukturēšanas plānu, vai tāda atbalsta gadījumā, par ko nav paziņots, par pasākuma īstenošanu, aizdevuma atmaksas termiņš vai garantijas termiņš tiek pagarināts, līdz Komisija pieņem lēmumu attiecībā uz plānu, ja vien tā nenolemj, ka šāds pagarinājums nav pamatots. |
| --- | --- |

(66)

Ņemot vērā glābšanas atbalsta pasākumu termiņa pagarinājumu, pamatnostādņu 26. punktā ir paredzēts, ka gadījumā, ja dalībvalsts sešu mēnešu laikā no atļaujas piešķiršanas ir iesniegusi pārstrukturēšanas plānu, vai tāda atbalsta gadījumā, par ko nav paziņots, par pasākuma īstenošanu, aizdevuma atmaksas termiņš vai garantijas termiņš tiek pagarināts, līdz Komisija pieņem lēmumu attiecībā uz plānu, ja vien tā nenolemj, ka šāds pagarinājums nav pamatots.

| (67) | Paziņojums par pārstrukturēšanas plānu atļāva turpināt glābšanas atbalstu ilgāk par sešiem mēnešiem. Tomēr Itālija vēlāk atsauca šo paziņojumu. No pamatnostādņu 26. punkta izriet, ka paziņojums par pārstrukturēšanas plānu ir nosacījums sine qua non glābšanas atbalsta pasākumu termiņa pagarinājumam. Tāpēc, ja pieteiktais pārstrukturēšanas plāns vēlāk tiek atsaukts, glābšanas atbalstam atļautais pagarinājums ir jāpārtrauc. |
| --- | --- |

(67)

Paziņojums par pārstrukturēšanas plānu atļāva turpināt glābšanas atbalstu ilgāk par sešiem mēnešiem. Tomēr Itālija vēlāk atsauca šo paziņojumu. No pamatnostādņu 26. punkta izriet, ka paziņojums par pārstrukturēšanas plānu ir nosacījums sine qua non glābšanas atbalsta pasākumu termiņa pagarinājumam. Tāpēc, ja pieteiktais pārstrukturēšanas plāns vēlāk tiek atsaukts, glābšanas atbalstam atļautais pagarinājums ir jāpārtrauc.

| (68) | No Komisijas lēmumu pieņemšanas prakses izriet (lietas Ernault
   (16) un Huta Cynku
   (17)), ka gadījumā, ja Komisijai nav paziņots ne pārstrukturēšanas plāns, ne arī likvidācijas plāns, vai, kā šajā gadījumā, ja pārstrukturēšanas plāns ir atsaukts, attiecīgā glābšanas atbalsta pasākumu termiņa pagarinājumu nevar uzturēt ilgāk par datumu, kurā dalībvalsts atsauca paziņojumu par pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(68)

No Komisijas lēmumu pieņemšanas prakses izriet (lietas Ernault
   (16) un Huta Cynku
   (17)), ka gadījumā, ja Komisijai nav paziņots ne pārstrukturēšanas plāns, ne arī likvidācijas plāns, vai, kā šajā gadījumā, ja pārstrukturēšanas plāns ir atsaukts, attiecīgā glābšanas atbalsta pasākumu termiņa pagarinājumu nevar uzturēt ilgāk par datumu, kurā dalībvalsts atsauca paziņojumu par pārstrukturēšanas plānu.

| (69) | No dienas, kad tika piešķirts garantijas termiņa pagarinājums glābšanas atbalstam, vidēja termiņa garantija (pārstrukturēšanas plāna periodam), kas paredzēta kā atbalsts paziņotajam pārstrukturēšanas atbalstam, ir saderīga līdz dienai, kad Itālija atsauca paziņojumu par pašu plānu. |
| --- | --- |

(69)

No dienas, kad tika piešķirts garantijas termiņa pagarinājums glābšanas atbalstam, vidēja termiņa garantija (pārstrukturēšanas plāna periodam), kas paredzēta kā atbalsts paziņotajam pārstrukturēšanas atbalstam, ir saderīga līdz dienai, kad Itālija atsauca paziņojumu par pašu plānu.

| (70) | Tādējādi pagarinātās valsts atbalsta garantiju programmas saderība ar iekšējo tirgu ir jāvērtē, sākot no dienas, kad Itālija atsauca savu paziņojumu (t. i., no 2008. gada 24. jūlija). |
| --- | --- |

(70)

Tādējādi pagarinātās valsts atbalsta garantiju programmas saderība ar iekšējo tirgu ir jāvērtē, sākot no dienas, kad Itālija atsauca savu paziņojumu (t. i., no 2008. gada 24. jūlija).

| (71) | Valsts atbalsta piešķiršanu grūtībās nonākušam uzņēmumam var uzskatīt par saderīgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu vienīgi tad, ja ir ievēroti visi Kopienas pamatnostādnēs par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu minētie nosacījumi. |
| --- | --- |

(71)

Valsts atbalsta piešķiršanu grūtībās nonākušam uzņēmumam var uzskatīt par saderīgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu vienīgi tad, ja ir ievēroti visi Kopienas pamatnostādnēs par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu minētie nosacījumi.

| (72) | Saskaņā ar pamatnostādņu 12. punkta a) apakšpunktu un 14. punktu tiesības saņemt pārstrukturēšanas atbalstu ir tikai tiem uzņēmumiem, kuri ir nonākuši grūtībās. |
| --- | --- |

(72)

Saskaņā ar pamatnostādņu 12. punkta a) apakšpunktu un 14. punktu tiesības saņemt pārstrukturēšanas atbalstu ir tikai tiem uzņēmumiem, kuri ir nonākuši grūtībās.

| (73) | Saskaņā ar pamatnostādņu 9. punktu uzņēmums neatkarīgi no tā lieluma tiek uzskatīts par nonākušu grūtībās, ja tas nespēj, vai nu ar saviem līdzekļiem vai ar līdzekļiem, ko tas spēj iegūt no saviem akcionāriem vai tirgū, mazināt zaudējumus, kas bez valsts iestāžu iejaukšanās gandrīz noteikti to nolemtu uzņēmējdarbības pārtraukšanai. |
| --- | --- |

(73)

Saskaņā ar pamatnostādņu 9. punktu uzņēmums neatkarīgi no tā lieluma tiek uzskatīts par nonākušu grūtībās, ja tas nespēj, vai nu ar saviem līdzekļiem vai ar līdzekļiem, ko tas spēj iegūt no saviem akcionāriem vai tirgū, mazināt zaudējumus, kas bez valsts iestāžu iejaukšanās gandrīz noteikti to nolemtu uzņēmējdarbības pārtraukšanai.

| (74) | Saskaņā ar pamatnostādņu 10. punktu uzņēmums tiek uzskatīts par nonākušu grūtībās šādos gadījumos:






  a) | sabiedrības ar ierobežotu atbildību gadījumā, kur vairāk nekā puse no tās reģistrētā kapitāla ir zudusi un kur vairāk nekā viena ceturtdaļa no tās kapitāla ir zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos; |
| --- | --- | --- |

(74)

Saskaņā ar pamatnostādņu 10. punktu uzņēmums tiek uzskatīts par nonākušu grūtībās šādos gadījumos:

a)

sabiedrības ar ierobežotu atbildību gadījumā, kur vairāk nekā puse no tās reģistrētā kapitāla ir zudusi un kur vairāk nekā viena ceturtdaļa no tās kapitāla ir zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos;

| b) | gadījumā, kur vismaz dažiem uzņēmuma locekļiem ir neierobežota atbildība attiecībā uz uzņēmuma parādu, kur vairāk nekā puse no tā kapitāla, kā parādīts uzņēmuma grāmatvedībā, zudusi un vairāk nekā viena ceturtdaļa no šā kapitāla ir zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos; |
| --- | --- |

b)

gadījumā, kur vismaz dažiem uzņēmuma locekļiem ir neierobežota atbildība attiecībā uz uzņēmuma parādu, kur vairāk nekā puse no tā kapitāla, kā parādīts uzņēmuma grāmatvedībā, zudusi un vairāk nekā viena ceturtdaļa no šā kapitāla ir zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos;

| c) | jebkāda veida uzņēmums, ja tas atbilst valsts tiesību aktu kritērijiem, kam piemērojamas kolektīvās maksātnespējas procedūras. |
| --- | --- |

c)

jebkāda veida uzņēmums, ja tas atbilst valsts tiesību aktu kritērijiem, kam piemērojamas kolektīvās maksātnespējas procedūras.

| (75) | No Kopienas pamatnostādņu par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu 10. punkta a) apakšpunkta izriet, ka bez ārējas iejaukšanās uzņēmums, kas ir pieredzējis smagus reģistrētā kapitāla zaudējumus, īstermiņā vai vidējā termiņā neizbēgami pārtrauks uzņēmējdarbību. Iepriekšējā lēmumā (18) Komisija secināja, ka uzņēmums, kuram ir negatīvs akciju kapitāls, tiks a fortiori uzskatīts par uzņēmumu, kas atrodas grūtībās. Spriedumā Biria lietā (19) Vispārējā tiesa arī apstiprināja, ka smagi kapitāla zaudējumi tiešām ir grūtību pazīme un ka Komisijai bija tiesības secināt, ka uzņēmums ar negatīvu akciju kapitālu ir grūtībās nonācis uzņēmums. |
| --- | --- |

(75)

No Kopienas pamatnostādņu par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu 10. punkta a) apakšpunkta izriet, ka bez ārējas iejaukšanās uzņēmums, kas ir pieredzējis smagus reģistrētā kapitāla zaudējumus, īstermiņā vai vidējā termiņā neizbēgami pārtrauks uzņēmējdarbību. Iepriekšējā lēmumā (18) Komisija secināja, ka uzņēmums, kuram ir negatīvs akciju kapitāls, tiks a fortiori uzskatīts par uzņēmumu, kas atrodas grūtībās. Spriedumā Biria lietā (19) Vispārējā tiesa arī apstiprināja, ka smagi kapitāla zaudējumi tiešām ir grūtību pazīme un ka Komisijai bija tiesības secināt, ka uzņēmums ar negatīvu akciju kapitālu ir grūtībās nonācis uzņēmums.

| (76) | Legler izpildīja Kopienas pamatnostādņu par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu 10. punkta a) apakšpunkta kritēriju, jo 2006. gadā tam bija negatīvs akciju kapitāls (sk. 19. apsvērumu). |
| --- | --- |

(76)

Legler izpildīja Kopienas pamatnostādņu par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu 10. punkta a) apakšpunkta kritēriju, jo 2006. gadā tam bija negatīvs akciju kapitāls (sk. 19. apsvērumu).

| (77) | Komisija arī atzīmē, ka Legler jau tika uzskatīts par uzņēmumu, kas nonācis grūtībās Kopienas pamatnostādņu par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu 10. punkta a) apakšpunkta nozīmē 2007. gada 22. maijā, kad tika atļauts piešķirt glābšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(77)

Komisija arī atzīmē, ka Legler jau tika uzskatīts par uzņēmumu, kas nonācis grūtībās Kopienas pamatnostādņu par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu 10. punkta a) apakšpunkta nozīmē 2007. gada 22. maijā, kad tika atļauts piešķirt glābšanas atbalstu.

| (78) | Pēc tam Legler finansiālais stāvoklis neuzlabojās. Faktiski kompetentā tiesa to 2008. gadā atzina par maksātnespējīgu (sk. 16. apsvērumu). |
| --- | --- |

(78)

Pēc tam Legler finansiālais stāvoklis neuzlabojās. Faktiski kompetentā tiesa to 2008. gadā atzina par maksātnespējīgu (sk. 16. apsvērumu).

| (79) | Komisija arī piebilst, ka Legler nav jaunizveidots uzņēmums Kopienas pamatnostādņu par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu 12. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(79)

Komisija arī piebilst, ka Legler nav jaunizveidots uzņēmums Kopienas pamatnostādņu par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu 12. punkta nozīmē.

| (80) | Saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu 13. punktu uzņēmums, kas pieder lielākai uzņēmējdarbības grupai vai kas tiek pārņemts, parasti nav tiesīgs saņemt glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, izņemot gadījumus, kad var tikt apliecināts, ka uzņēmuma grūtības ir patiesas un tās nav radušās patvaļīgas izmaksu sadalīšanas rezultātā grupā, un ka grūtības ir pārāk nopietnas, lai ar tām spētu tikt galā pati grupa. |
| --- | --- |

(80)

Saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu 13. punktu uzņēmums, kas pieder lielākai uzņēmējdarbības grupai vai kas tiek pārņemts, parasti nav tiesīgs saņemt glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, izņemot gadījumus, kad var tikt apliecināts, ka uzņēmuma grūtības ir patiesas un tās nav radušās patvaļīgas izmaksu sadalīšanas rezultātā grupā, un ka grūtības ir pārāk nopietnas, lai ar tām spētu tikt galā pati grupa.

| (81) | Komisija atzīmē, ka Piltar bija tikai komerciāls instruments, kuram nebija citu uzņēmējdarbības mērķu, kā tikai glabāt Legler akcijas. Komisijai nav tādas informācijas, ka uzņēmuma grūtību cēlonis būtu patvaļīga izmaksu sadalīšana grupā. Turklāt, ņemot vērā to, ka Piltar pilnīgi atradās privātīpašumā un bez akciju investīcijām uzņēmumā Legler citā uzņēmējdarbībā iesaistīts nebija, tas nevarēja veicināt Legler pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(81)

Komisija atzīmē, ka Piltar bija tikai komerciāls instruments, kuram nebija citu uzņēmējdarbības mērķu, kā tikai glabāt Legler akcijas. Komisijai nav tādas informācijas, ka uzņēmuma grūtību cēlonis būtu patvaļīga izmaksu sadalīšana grupā. Turklāt, ņemot vērā to, ka Piltar pilnīgi atradās privātīpašumā un bez akciju investīcijām uzņēmumā Legler citā uzņēmējdarbībā iesaistīts nebija, tas nevarēja veicināt Legler pārstrukturēšanu.

| (82) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka Kopienas pamatnostādņu par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu 9. punktā minētie nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(82)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka Kopienas pamatnostādņu par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu 9. punktā minētie nosacījumi ir izpildīti.

| (83) | Ņemot vērā, ka Legler ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu, tagad ir jānovērtē, vai ir ievēroti 32.–51. punktā minētie nosacījumi Kopienas pamatnostādnēs par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalsta saderību. |
| --- | --- |

(83)

Ņemot vērā, ka Legler ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu, tagad ir jānovērtē, vai ir ievēroti 32.–51. punktā minētie nosacījumi Kopienas pamatnostādnēs par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalsta saderību.

| (84) | Itālija tomēr atsauca Legler pārstrukturēšanas plānu, un tāpēc tai vairs nav saistību attiecībā ne uz vienu pārstrukturēšanas plānu Kopienas pamatnostādņu par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu 35. punkta nozīmē. Tāpēc Komisija nevar novērtēt nelikumīgo atbalstu, ņemot vērā Kopienas pamatnostādnēs par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu 32.–51. punktā minētos kritērijus. |
| --- | --- |

(84)

Itālija tomēr atsauca Legler pārstrukturēšanas plānu, un tāpēc tai vairs nav saistību attiecībā ne uz vienu pārstrukturēšanas plānu Kopienas pamatnostādņu par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu 35. punkta nozīmē. Tāpēc Komisija nevar novērtēt nelikumīgo atbalstu, ņemot vērā Kopienas pamatnostādnēs par uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu 32.–51. punktā minētos kritērijus.

| (85) | Turklāt Komisija uzskata, ka valsts garantija un parādsaistību pārvēršana kapitālā nevar būt saderīga ar iekšējo tirgu uz jebkāda cita juridiska pamata. |
| --- | --- |

(85)

Turklāt Komisija uzskata, ka valsts garantija un parādsaistību pārvēršana kapitālā nevar būt saderīga ar iekšējo tirgu uz jebkāda cita juridiska pamata.

VI.   SECINĀJUMS

| (86) | Oficiālā izmeklēšanas procedūra saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu attiecībā uz tiešo dotāciju EUR 13,2 miljonu apmērā ir jāpārtrauc, jo Itālija ir atsaukusi savu paziņojumu un neplāno turpināt šo atbalsta projektu. |
| --- | --- |

(86)

Oficiālā izmeklēšanas procedūra saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu attiecībā uz tiešo dotāciju EUR 13,2 miljonu apmērā ir jāpārtrauc, jo Itālija ir atsaukusi savu paziņojumu un neplāno turpināt šo atbalsta projektu.

| (87) | Komisija secina, ka uz valsts garantiju un parādsaistību pārvēršanu kapitālā ir attiecināms Līguma 107. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

(87)

Komisija secina, ka uz valsts garantiju un parādsaistību pārvēršanu kapitālā ir attiecināms Līguma 107. panta 1. punkts.

| (88) | Šos divus pasākumus īstenoja Itālija, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(88)

Šos divus pasākumus īstenoja Itālija, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu.

| (89) | Saskaņā ar Līgumu un Eiropas Savienības Tiesas iedibināto judikatūru, ja tiek konstatēts, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, Komisijai ir tiesības pieprasīt, lai attiecīgā valsts to atceļ vai izdara tajā izmaiņas (20). Tāpat Tiesa ir konsekventi uzsvērusi, ka dalībvalsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir paredzēts, lai atjaunotu iepriekšējo stāvokli (21). Šajā saistībā Tiesa ir noteikusi, ka šis mērķis ir sasniegts, kad saņēmējs ir atmaksājis nelikumīga atbalsta veidā piešķirtās summas, tādējādi zaudējot savas priekšrocības, kas tam bija tirgū attiecībā pret citiem konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta piešķiršanas (22). |
| --- | --- |

(89)

Saskaņā ar Līgumu un Eiropas Savienības Tiesas iedibināto judikatūru, ja tiek konstatēts, ka atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, Komisijai ir tiesības pieprasīt, lai attiecīgā valsts to atceļ vai izdara tajā izmaiņas (20). Tāpat Tiesa ir konsekventi uzsvērusi, ka dalībvalsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir paredzēts, lai atjaunotu iepriekšējo stāvokli (21). Šajā saistībā Tiesa ir noteikusi, ka šis mērķis ir sasniegts, kad saņēmējs ir atmaksājis nelikumīga atbalsta veidā piešķirtās summas, tādējādi zaudējot savas priekšrocības, kas tam bija tirgū attiecībā pret citiem konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta piešķiršanas (22).

| (90) | Ievērojot šo judikatūru, Padomes Regulas (EK) Nr. 659/99 (23) 14. pantā noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”. |
| --- | --- |

(90)

Ievērojot šo judikatūru, Padomes Regulas (EK) Nr. 659/99 (23) 14. pantā noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”.

| (91) | Tāpēc, tā kā attiecīgie pasākumi ir uzskatāmi par nelikumīgu un ar iekšējo tirgu nesaderīgu atbalstu, šo divu pasākumu atbalsta apjoms, t. i., attiecīgi EUR 13 miljoni un EUR 383 850, jāatmaksā, lai atjaunotu to stāvokli, kāds bija tirgū pirms atbalsta piešķiršanas. |
| --- | --- |

(91)

Tāpēc, tā kā attiecīgie pasākumi ir uzskatāmi par nelikumīgu un ar iekšējo tirgu nesaderīgu atbalstu, šo divu pasākumu atbalsta apjoms, t. i., attiecīgi EUR 13 miljoni un EUR 383 850, jāatmaksā, lai atjaunotu to stāvokli, kāds bija tirgū pirms atbalsta piešķiršanas.

| (92) | Attiecībā uz valsts garantiju atbalsts, tostarp procenti, jāatmaksā no dienas, kad Itālija atsaukusi pārstrukturēšanas atbalsta paziņojumu, t. i., no 2008. gada 24. jūlija, un līdz dienai, kad summa ir faktiski atgūta. |
| --- | --- |

(92)

Attiecībā uz valsts garantiju atbalsts, tostarp procenti, jāatmaksā no dienas, kad Itālija atsaukusi pārstrukturēšanas atbalsta paziņojumu, t. i., no 2008. gada 24. jūlija, un līdz dienai, kad summa ir faktiski atgūta.

| (93) | Attiecībā uz parādsaistību pārvēršanu kapitālā atmaksājamajām summām piemēro procentus no dienas, kad atbalsts tika nodots saņēmēja rīcībā, t. i., no 2007. gada 31. maija, līdz dienai, kad tās ir faktiski atmaksātas, |
| --- | --- |

(93)

Attiecībā uz parādsaistību pārvēršanu kapitālā atmaksājamajām summām piemēro procentus no dienas, kad atbalsts tika nodots saņēmēja rīcībā, t. i., no 2007. gada 31. maija, līdz dienai, kad tās ir faktiski atmaksātas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Oficiālā izmeklēšanas procedūra saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu attiecībā uz tiešo dotāciju EUR 13,2 miljonu apmērā uzņēmumam Legler S.p.A. ir izbeigta.

2. pants

Valsts garantija EUR 13 miljonu apmērā un parādsaistību pārvēršana kapitālā EUR 383 850 apmērā, ko attiecīgi piešķīra Itālija par labu uzņēmumam Legler S.p.A., pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, ir valsts atbalsts, kurš nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

3. pants

1.   Itālija atgūst 2. pantā minēto atbalstu no atbalsta saņēmēja.

2.   Summām, kas jāatgūst, piemēro procentus līdz dienai, kad tās ir faktiski atgūtas.

Attiecībā uz valsts garantiju šos procentus aprēķina no dienas, kad Itālija atsaukusi paziņojumu par pārstrukturēšanas atbalstu.

Attiecībā uz parādsaistību pārvēršanu kapitālā šos procentus aprēķina no dienas, kad atbalsts tika nodots saņēmēja rīcībā.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (24) V nodaļu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2008 (25), ar ko groza Regulu(EK) Nr. 794/2004.

4.   Itālija atceļ visus vēl neveiktos 2. pantā minētā atbalsta maksājumus, sākot no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

4. pants

1.   Lēmuma 2. pantā minētā atbalsta atgūšana ir tūlītēja un efektīva.

2.   Itālija nodrošina, ka šis lēmums tiek izpildīts četru mēnešu laikā pēc lēmuma paziņošanas.

5. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Itālija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | kopējā summa (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no atbalsta saņēmēja; |
| --- | --- |

a)

kopējā summa (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no atbalsta saņēmēja;

| b) | šā lēmuma izpildei jau veikto vai plānoto pasākumu sīks apraksts; |
| --- | --- |

b)

šā lēmuma izpildei jau veikto vai plānoto pasākumu sīks apraksts;

| c) | dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Itālija turpina informēt Komisiju par valsts pasākumu īstenošanas gaitu šā lēmuma izpildes ietvaros tikmēr, kamēr nav pabeigta 2. pantā minētā atbalsta atgūšana. Tā pēc Komisijas pieprasījuma nekavējoties iesniedz informāciju par šā lēmuma izpildei jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un procentiem, kas jau atgūti no atbalsta saņēmēja.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2011. gada 23. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 289, 1.12.2007., 22. lpp.

1

(2)  OV C 159, 12.7.2007., 2. lpp. Glābšanas atbalsta pasākumi tika apstiprināti laikposmam no 2006. gada 5. oktobra līdz 2007. gada 5. aprīlim.

2

(3)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Šie skaitļi attiecas uz tām personām, kuras strādāja pilnu slodzi šajā uzņēmumā visā apskatītajā laikposmā.

4

(5)  Ārkārtas akcijas sniedz akcionāram priviliģētas tiesības sadalīt peļņu un atmaksāt kapitālu gadījumā, ja uzņēmums tiek likvidēts.

5

(6)  T. i., līdz 2012. gada 31. decembrim.

6

(7)  Plānā šai vietai bija paredzēts atsevišķs rūpniecisks plāns.

7

(8)  Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.), Komisijas paziņojums par darbības termiņa pagarināšanu attiecībā uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 156, 9.7.2009., 3. lpp.).

8

(9)  Sk. 6. zemsvītras piezīmi.

9

(10)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

10

(11)  Komisijas paziņojums par EK 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp.).

11

(12)  Sk. arī Komisijas 2009. gada 28. oktobra lēmumu lietā C 59/07 par glābšanas atbalstu Ixfin (OV L 167, 1.7.2010., 39. lpp.).

12

Ixfin

(13)  SFIRS S.p.A. (finanšu starpnieks saskaņā ar 1993. gada 1. septembra Likumdošanas dekrēta Nr. 385 106. un 107. pantu) gatavo plānus un programmas un izstrādā Sardīnijas autonomā reģiona pamatnostādnes, pievēršoties reģiona ekonomiskajai un sociālajai attīstībai. SFIRS ir Sardīnijas autonomā reģiona operatīvais instruments, kuram pieder 93 % tā akciju. SFIRS vada direktoru padome, kuru ir iecēlis Sardīnijas autonomais reģions. Turklāt SFIRS ir pakļauta tai pašai vadībai un kontrolei, kurai pakļauta Sardīnijas autonomā reģiona pārvalde.

13

SFIRS S.p.A.

SFIRS

SFIRS

SFIRS

(14)  Lieta C-482/99 Francija pret Komisiju, 70. punkts. Lieta C-42/93 Spānija pret Komisiju, 13. punkts.

14

Francija pret Komisiju

Spānija pret Komisiju

(15)  Iesniedza Itālija kā pielikumu savai 2009. gada 29. maija vēstulei.

15

(16)  Lieta C 32/05 (ex N 250/05), 2007. gada 4. aprīlis (OV L 277, 20.10.2007., 25. lpp.).

16

(17)  Lieta C 32/06 (ex N 179/06), 2007. gada 25. septembris (OV L 44, 20.2.2008., 36. lpp.).

17

(18)  Lieta C 38/07 (ex N 45/07) Arbel Fauvet Rail SA, 2010. gada 7. oktobris (OV L 238, 24.10.2007., 17. lpp.).

18

Arbel Fauvet Rail SA

(19)  T-102/07 Freistaat Sachsen pret Komisiju un T-120/07 MB Immobilien Verwaltungs un MB System & Co. (T-120/07) pret Komisiju.

19

T-102/07 Freistaat Sachsen pret Komisiju

T-120/07 MB Immobilien Verwaltungs

MB System & Co. (T-120/07) pret Komisiju

(20)  Lieta C-70/72 Komisija pret Vāciju, 13. punkts.

20

Komisija pret Vāciju

(21)  Apvienotās lietas C-278/92, C-279/92 un C-280/92 Spānija pret Komisiju, 75. punkts.

21

Spānija pret Komisiju

(22)  Lieta C-75/97 Beļģija pret Komisiju, 64. un 65. punkts.

22

Beļģija pret Komisiju

(23)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

23

(24)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

24

(25)  OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.

25

---

| 31.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 27/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 27/21

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 27. janvāris)

par konkrētu Vācijas un Nīderlandes maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētiem izdevumiem 2010. finanšu gadā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 369)

(Autentisks ir tikai teksts vācu un nīderlandiešu valodā)

(2012/52/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (1) un jo īpaši tās 30. pantu un 32. panta 8. punktu,

apspriedusies ar Lauksaimniecības fondu komiteju,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2011/272/ES (2) ir veikta visu maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošana par 2010. finanšu gadu, izņemot Vācijas maksājumu aģentūras Rheinland-Pfalz, Grieķijas maksājumu aģentūras OPEKEPE, Itālijas maksājumu aģentūras ARBEA un Nīderlandes maksājumu aģentūras Dienst Regelingen grāmatojumus. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2011/272/ES (2) ir veikta visu maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošana par 2010. finanšu gadu, izņemot Vācijas maksājumu aģentūras Rheinland-Pfalz, Grieķijas maksājumu aģentūras OPEKEPE, Itālijas maksājumu aģentūras ARBEA un Nīderlandes maksājumu aģentūras Dienst Regelingen grāmatojumus.

| (2) | Pēc jaunas informācijas saņemšanas un papildu pārbaužu veikšanas Komisija var pieņemt lēmumu par Vācijas maksājumu aģentūras Rheinland-Pfalz un Nīderlandes maksājumu aģentūras Dienst Regelingen iesniegto grāmatojumu pilnīgumu, precizitāti un ticamību. |
| --- | --- |

(2)

Pēc jaunas informācijas saņemšanas un papildu pārbaužu veikšanas Komisija var pieņemt lēmumu par Vācijas maksājumu aģentūras Rheinland-Pfalz un Nīderlandes maksājumu aģentūras Dienst Regelingen iesniegto grāmatojumu pilnīgumu, precizitāti un ticamību.

| (3) | Ar 10. panta 2. punkta pirmo daļu Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 885/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz maksājumu aģentūru un citu struktūru akreditāciju un ELGF un ELFLA grāmatojumu noskaidrošanu (3), ir noteikts, ka summas, kas saskaņā ar minētās regulas 10. panta 1. punkta pirmajā daļā minēto lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu ir atgūstamas no katras dalībvalsts vai izmaksājamas katrai dalībvalstij, nosaka, atskaitot attiecīgajā finanšu gadā, t. i., 2010. gadā, veiktos ikmēneša maksājumus no izdevumiem, kas saskaņā ar 1. punktu atzīti attiecīgajam finanšu gadam. Komisija šo summu atskaita no ikmēneša maksājuma, kas attiecas uz izdevumiem, kuri veikti otrajā mēnesī pēc mēneša, kurā pieņemts lēmums par grāmatojumu noskaidrošanu, vai pieskaita minētajam maksājumam. |
| --- | --- |

(3)

Ar 10. panta 2. punkta pirmo daļu Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 885/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz maksājumu aģentūru un citu struktūru akreditāciju un ELGF un ELFLA grāmatojumu noskaidrošanu (3), ir noteikts, ka summas, kas saskaņā ar minētās regulas 10. panta 1. punkta pirmajā daļā minēto lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu ir atgūstamas no katras dalībvalsts vai izmaksājamas katrai dalībvalstij, nosaka, atskaitot attiecīgajā finanšu gadā, t. i., 2010. gadā, veiktos ikmēneša maksājumus no izdevumiem, kas saskaņā ar 1. punktu atzīti attiecīgajam finanšu gadam. Komisija šo summu atskaita no ikmēneša maksājuma, kas attiecas uz izdevumiem, kuri veikti otrajā mēnesī pēc mēneša, kurā pieņemts lēmums par grāmatojumu noskaidrošanu, vai pieskaita minētajam maksājumam.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 5. punktu, ja līdzekļus pēc pārkāpuma neatgūst četru gadu laikā no pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgas valsts tiesā, – astoņu gadu laikā pēc tās, 50 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz attiecīgā dalībvalsts un 50 % sedz no ES budžeta. Ar minētās regulas 32. panta 3. punktu dalībvalstīm uzlikts pienākums kopā ar gada pārskatiem iesniegt Komisijai kopsavilkuma ziņojumu par līdzekļu atgūšanas procedūrām, kas uzsāktas pārkāpumu dēļ. Sīki izstrādāti noteikumi par to, kā īstenot dalībvalstu pienākumu ziņot par atgūstamajām summām, ir paredzēti Regulā (EK) Nr. 885/2006. Minētās regulas III pielikumā ir sniegts paraugs tabulai, kas dalībvalstīm jāiesniedz 2011. gadā. Pamatojoties uz dalībvalstu aizpildītajām tabulām, Komisijai jālemj par neatgūšanas finansiālajām sekām attiecībā uz pārkāpumiem, kas ir senāki par četriem vai attiecīgi astoņiem gadiem. Šis lēmums neskar turpmākos lēmumus par atbilstību, kurus pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 5. punktu, ja līdzekļus pēc pārkāpuma neatgūst četru gadu laikā no pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgas valsts tiesā, – astoņu gadu laikā pēc tās, 50 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz attiecīgā dalībvalsts un 50 % sedz no ES budžeta. Ar minētās regulas 32. panta 3. punktu dalībvalstīm uzlikts pienākums kopā ar gada pārskatiem iesniegt Komisijai kopsavilkuma ziņojumu par līdzekļu atgūšanas procedūrām, kas uzsāktas pārkāpumu dēļ. Sīki izstrādāti noteikumi par to, kā īstenot dalībvalstu pienākumu ziņot par atgūstamajām summām, ir paredzēti Regulā (EK) Nr. 885/2006. Minētās regulas III pielikumā ir sniegts paraugs tabulai, kas dalībvalstīm jāiesniedz 2011. gadā. Pamatojoties uz dalībvalstu aizpildītajām tabulām, Komisijai jālemj par neatgūšanas finansiālajām sekām attiecībā uz pārkāpumiem, kas ir senāki par četriem vai attiecīgi astoņiem gadiem. Šis lēmums neskar turpmākos lēmumus par atbilstību, kurus pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 8. punktu.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 6. punktu dalībvalstis var pieņemt lēmumu izbeigt atgūšanas procedūru. Šādu lēmumu var pieņemt vienīgi tādos gadījumos, ja līdzekļu atgūšanas izmaksas, kas jau radušās vai kas varētu rasties, pārsniedz atgūstamo līdzekļu summu vai ja atgūšana izrādās neiespējama debitora vai par pārkāpumu juridiski atbildīgās personas maksātnespējas dēļ, kas ir konstatēta un apstiprināta saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Ja šādu lēmumu pieņem četros gados pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgas valsts tiesā, – astoņos gados pēc tās, 100 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz no ES budžeta. Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 3. punktā minētajā kopsavilkuma ziņojumā norāda summas, attiecībā uz kurām dalībvalsts ir pieņēmusi lēmumu neturpināt atgūšanu, un šāda lēmuma pamatojumu. Attiecīgās dalībvalstis šīs summas nesedz, un tāpēc tās jāsedz no ES budžeta. Šis lēmums neskar turpmākos lēmumus par atbilstību, ko pieņem saskaņā ar minētās regulas 32. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 6. punktu dalībvalstis var pieņemt lēmumu izbeigt atgūšanas procedūru. Šādu lēmumu var pieņemt vienīgi tādos gadījumos, ja līdzekļu atgūšanas izmaksas, kas jau radušās vai kas varētu rasties, pārsniedz atgūstamo līdzekļu summu vai ja atgūšana izrādās neiespējama debitora vai par pārkāpumu juridiski atbildīgās personas maksātnespējas dēļ, kas ir konstatēta un apstiprināta saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Ja šādu lēmumu pieņem četros gados pēc pirmās administratīvās vai tiesas konstatācijas vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgas valsts tiesā, – astoņos gados pēc tās, 100 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz no ES budžeta. Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 3. punktā minētajā kopsavilkuma ziņojumā norāda summas, attiecībā uz kurām dalībvalsts ir pieņēmusi lēmumu neturpināt atgūšanu, un šāda lēmuma pamatojumu. Attiecīgās dalībvalstis šīs summas nesedz, un tāpēc tās jāsedz no ES budžeta. Šis lēmums neskar turpmākos lēmumus par atbilstību, ko pieņem saskaņā ar minētās regulas 32. panta 8. punktu.

| (6) | Veicot attiecīgo maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu, Komisijai jāņem vērā summas, kas no attiecīgajām dalībvalstīm jau ir ieturētās, pamatojoties uz Īstenošanas lēmumu 2011/272/ES. |
| --- | --- |

(6)

Veicot attiecīgo maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu, Komisijai jāņem vērā summas, kas no attiecīgajām dalībvalstīm jau ir ieturētās, pamatojoties uz Īstenošanas lēmumu 2011/272/ES.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 30. panta 2. punktu šis lēmums neskar Komisijas vēlāk pieņemtos lēmumus, ar kuriem no ES finansējuma izslēdz izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar ES noteikumiem, |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 30. panta 2. punktu šis lēmums neskar Komisijas vēlāk pieņemtos lēmumus, ar kuriem no ES finansējuma izslēdz izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar ES noteikumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo lēmumu ir noskaidroti Vācijas maksājumu aģentūras Rheinland-Pfalz un Nīderlandes maksājumu aģentūras Dienst Regelingen grāmatojumi attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) finansētiem izdevumiem 2010. finanšu gadā.

Pielikumā ir norādītas summas, kas saskaņā ar šo lēmumu ir atgūstamas no attiecīgajām dalībvalstīm vai tām izmaksājamas, tostarp tās summas, kuras radušās Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 5. punkta piemērošanas rezultātā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai un Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2012. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 119, 7.5.2011., 70. lpp.

2

(3)  OV L 171, 23.6.2006., 90. lpp.

3

---

PIELIKUMS

MAKSĀJUMU AĢENTŪRAS GRĀMATOJUMU NOSKAIDROŠANA

2010. FINANŠU GADS

No dalībvalsts atgūstamā vai tai izmaksājamā summa

NB! Nomenklatūra 2012. g.: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803

| Dalībv. | | 2010. gads – maksājumu aģentūru izdevumi/piešķirtie ieņēmumi, kuru grāmatojumi ir | Kopā a + b | Samazinātie vai apturētie maksājumi par visu finanšu gadu (1) | Samazinātie maksājumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. pantu | Kopsumma, ieskaitot samazinātos vai apturētos maksājumus | Dalībvalstīm veiktie maksājumi par attiecīgo finanšu gadu | Summa, kas atgūstama no (–) attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksājama (+) (2) | Summa, kas atgūta no attiecīgās dalībvalsts (–) vai tai izmaksāta (+) saskaņā ar Lēmumu 2011/272/ES | Summa, kas atgūstama no (–) attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksājama (+) (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| noskaidroti | atdalīti |
| = gada deklarācijā deklarētie izdevumi/piešķirtie ieņēmumi | = ikmēneša deklarācijās norādīto izdevumu/piešķirto ieņēmumu kopsumma |
| | | a | b | c = a + b | d | e | f = c + d + e | g | h = f – g | i | j = h – i |
| DE | EUR | 5 573 405 084,75 | 0,00 | 5 573 405 084,75 | –7 108 483,29 | – 779 304,45 | 5 565 517 297,01 | 5 565 435 172,87 | 82 124,14 | 84 373,43 | –2 249,29 |
| NL | EUR | 895 187 155,61 | 0,00 | 895 187 155,61 | –0,03 | –5 835,72 | 895 181 319,86 | 894 473 110,44 | 708 209,42 | 0,00 | 708 209,42 |

Dalībv.

2010. gads – maksājumu aģentūru izdevumi/piešķirtie ieņēmumi, kuru grāmatojumi ir

Kopā a + b

Samazinātie vai apturētie maksājumi par visu finanšu gadu (1)

Samazinātie maksājumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. pantu

Kopsumma, ieskaitot samazinātos vai apturētos maksājumus

Dalībvalstīm veiktie maksājumi par attiecīgo finanšu gadu

Summa, kas atgūstama no (–) attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksājama (+) (2)

Summa, kas atgūta no attiecīgās dalībvalsts (–) vai tai izmaksāta (+) saskaņā ar Lēmumu 2011/272/ES

Summa, kas atgūstama no (–) attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksājama (+) (2)

noskaidroti

atdalīti

= gada deklarācijā deklarētie izdevumi/piešķirtie ieņēmumi

= ikmēneša deklarācijās norādīto izdevumu/piešķirto ieņēmumu kopsumma

a

b

c = a + b

d

e

f = c + d + e

g

h = f – g

i

j = h – i

DE

EUR

5 573 405 084,75

0,00

5 573 405 084,75

–7 108 483,29

– 779 304,45

5 565 517 297,01

5 565 435 172,87

82 124,14

84 373,43

–2 249,29

NL

EUR

895 187 155,61

0,00

895 187 155,61

–0,03

–5 835,72

895 181 319,86

894 473 110,44

708 209,42

0,00

708 209,42

| Dalībv. | | Izdevumi (3) | Piešķirtie ieņēmumi (3) | Cukura fonds | 32. pants (= e) | Kopā (= h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izdevumi (4) | Piešķirtie ieņēmumi (4) |
| 05 07 01 06 | 6701 | 05 02 16 02 | 6803 | 6702 |
| k | l | m | n | o | p = k + l + m + n + o |
| DE | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –2 249,29 | –2 249,29 |
| NL | EUR | 714 045,14 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –5 835,72 | 708 209,42 |

Dalībv.

Izdevumi (3)

Piešķirtie ieņēmumi (3)

Cukura fonds

32. pants (= e)

Kopā (= h)

Izdevumi (4)

Piešķirtie ieņēmumi (4)

05 07 01 06

6701

05 02 16 02

6803

6702

k

l

m

n

o

p = k + l + m + n + o

DE

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

–2 249,29

–2 249,29

NL

EUR

714 045,14

0,00

0,00

0,00

–5 835,72

708 209,42

---

(1)  Samazinātie vai apturētie maksājumi ir tie paši, kas ņemti vērā maksājumu sistēmā, kuriem pievienotas jo īpaši korekcijas par maksājumu termiņu neievērošanu 2010. gada augustā, septembrī un oktobrī.

(2)  Aprēķinot summu, kas atgūstama no attiecīgās dalībvalsts vai tai izmaksājama, ņem vērā noskaidroto izdevumu kopsummu gada deklarācijā (a sleja) vai ikmēneša deklarācijās norādīto atdalīto izdevumu kopsummu (b sleja).

Piemērojamais valūtas maiņas kurss: Komisijas Regulas (EK) Nr. 883/2006 7. panta 2. punkts.

(3)  Ja dalībvalsts gūst labumu no piešķirto ieņēmumu daļas, tas jādeklarē pozīcijā 05 07 01 06.

(4)  Ja piešķirto ieņēmumu daļa Cukura fondā ir par labu dalībvalstij, tas jādeklarē pozīcijā 05 02 16 02.

NB! Nomenklatūra 2012. g.: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803

---

| 31.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 27/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 27/24

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 27. janvāris),

ar kuru pagarina spēkā esības termiņu Lēmumam 2006/502/EK, ar ko dalībvalstīm pieprasa veikt pasākumus, kas atļautu tirgot tikai bērniem drošas šķiltavas un aizliegtu tirgot jaunrades šķiltavas

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 370)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/53/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 3. decembra Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (1) un jo īpaši tās 13. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2006/502/EK (2) dalībvalstīm jāveic pasākumi, lai atļautu laist tirgū tikai bērniem drošas šķiltavas un aizliegtu laist tirgū jaunrades šķiltavas. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2006/502/EK (2) dalībvalstīm jāveic pasākumi, lai atļautu laist tirgū tikai bērniem drošas šķiltavas un aizliegtu laist tirgū jaunrades šķiltavas.

| (2) | Lēmumu 2006/502/EK pieņēma saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 13. panta noteikumiem, kuros paredzēts, ka lēmums ir spēkā laika posmā, kas nepārsniedz vienu gadu, bet šo spēkā esamību var pagarināt uz turpmākiem laika posmiem, no kuriem neviens nav ilgāks par vienu gadu. |
| --- | --- |

(2)

Lēmumu 2006/502/EK pieņēma saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 13. panta noteikumiem, kuros paredzēts, ka lēmums ir spēkā laika posmā, kas nepārsniedz vienu gadu, bet šo spēkā esamību var pagarināt uz turpmākiem laika posmiem, no kuriem neviens nav ilgāks par vienu gadu.

| (3) | Lēmuma 2006/502/EK spēkā esības termiņu pagarināja par vienu gadu – pirmoreiz ar Komisijas Lēmumu 2007/231/EK (3) līdz 2008. gada 11. maijam, otrreiz ar Komisijas Lēmumu 2008/322/EK (4) līdz 2009. gada 11. maijam, trešo reizi ar Komisijas Lēmumu 2009/298/EK (5) līdz 2010. gada 11. maijam, ceturto reizi ar Komisijas Lēmumu 2010/157/ES (6) līdz 2011. gada 11. maijam un piekto reizi ar Komisijas Lēmumu 2011/176/ES (7) līdz 2012. gada 11. maijam. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma 2006/502/EK spēkā esības termiņu pagarināja par vienu gadu – pirmoreiz ar Komisijas Lēmumu 2007/231/EK (3) līdz 2008. gada 11. maijam, otrreiz ar Komisijas Lēmumu 2008/322/EK (4) līdz 2009. gada 11. maijam, trešo reizi ar Komisijas Lēmumu 2009/298/EK (5) līdz 2010. gada 11. maijam, ceturto reizi ar Komisijas Lēmumu 2010/157/ES (6) līdz 2011. gada 11. maijam un piekto reizi ar Komisijas Lēmumu 2011/176/ES (7) līdz 2012. gada 11. maijam.

| (4) | Tā kā nav ieviesti citi apmierinoši pasākumi, kas attiektos uz bērniem drošām šķiltavām, Lēmuma 2006/502/EK spēkā esības termiņš ir jāpagarina vēl par 12 mēnešiem. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā nav ieviesti citi apmierinoši pasākumi, kas attiektos uz bērniem drošām šķiltavām, Lēmuma 2006/502/EK spēkā esības termiņš ir jāpagarina vēl par 12 mēnešiem.

| (5) | Tāpēc Lēmums 2006/502/EK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Lēmums 2006/502/EK būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvu 2001/95/EK izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvu 2001/95/EK izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2006/502/EK 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Šo lēmumu piemēro līdz 2013. gada 11. maijam.”

2. pants

Dalībvalstis vēlākais līdz 2012. gada 11. maijam veic pasākumus, kas vajadzīgi šā lēmuma izpildei, un publicē tos. Par to dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.

1

(2)  OV L 198, 20.7.2006., 41. lpp.

2

(3)  OV L 99, 14.4.2007., 16. lpp.

3

(4)  OV L 109, 19.4.2008., 40. lpp.

4

(5)  OV L 81, 27.3.2009., 23. lpp.

5

(6)  OV L 67, 17.3.2010., 9. lpp.

6

(7)  OV L 76, 22.3.2011., 99. lpp.

7

---