# Az Európai Unió L 309/2011

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2011.309.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 309 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 54. évfolyam2011. november 24. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2011.309.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 309

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

54. évfolyam2011. november 24.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2011/746/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. február 23.) az Olaszország által a Portovesme Srl, ILA SpA, Eurallumina SpA és Syndial SpA részére nyújtott állami támogatásról (A C 38/B/04 (korábbi NN 58/04) és a C 13/06 (korábbi N 587/05) állami támogatási intézkedések)
  (az értesítés a C(2011) 956. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/747/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. május 24.) a Francia Köztársaság által a Crédit Mutuel javára nyújtott, C 88/97. számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2011) 3436. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 23 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

2011/746/EU

*

A Bizottság határozata (2011. február 23.) az Olaszország által a Portovesme Srl, ILA SpA, Eurallumina SpA és Syndial SpA részére nyújtott állami támogatásról (A C 38/B/04 (korábbi NN 58/04) és a C 13/06 (korábbi N 587/05) állami támogatási intézkedések)
  (az értesítés a C(2011) 956. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 956. számú dokumentummal történt)

1

1

2011/747/EU

*

A Bizottság határozata (2011. május 24.) a Francia Köztársaság által a Crédit Mutuel javára nyújtott, C 88/97. számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2011) 3436. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 3436. számú dokumentummal történt)

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 24.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 309/1

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. február 23.)

az Olaszország által a Portovesme Srl, ILA SpA, Eurallumina SpA és Syndial SpA részére nyújtott állami támogatásról (A C 38/B/04 (korábbi NN 58/04) és a C 13/06 (korábbi N 587/05) állami támogatási intézkedések)

(az értesítés a C(2011) 956. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/746/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló Szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésnek első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének (a) pontjára,

miután az említett rendelkezéseknek (1) megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   C 38/B/04 számú ügy

| (1) | A 2003. december 4-én kelt levélben a panaszost képviselő ügyvédi iroda felhívta a Bizottság figyelmét az olasz sajtóban megjelent több olyan cikkre, amely az olasz kormány azon szándékáról szól, hogy kedvezményes villamosenergia-díjakat szándékozik bevezetni bizonyos szardíniai vállalkozások számára. |
| --- | --- |

(1)

A 2003. december 4-én kelt levélben a panaszost képviselő ügyvédi iroda felhívta a Bizottság figyelmét az olasz sajtóban megjelent több olyan cikkre, amely az olasz kormány azon szándékáról szól, hogy kedvezményes villamosenergia-díjakat szándékozik bevezetni bizonyos szardíniai vállalkozások számára.

| (2) | Ezeket a díjszabásokat a 2004. február 6-i miniszterelnöki rendelet 1. cikke állapította meg (a továbbiakban: a 2004-es rendelet). A rendeletnek két különböző hatása volt: a) új, kedvezményes villamosenergia-díjszabást hozott létre a Portovesme Srl, az ILA SpA és az Eurallumina SpA vállalatok számára; valamint b) meghosszabbította az Alcoa Trasformazioni nyersalumínium-termelő vállalat (a továbbiakban: Alcoa) számára már bevezetett kedvezményes díjat. |
| --- | --- |

(2)

Ezeket a díjszabásokat a 2004. február 6-i miniszterelnöki rendelet 1. cikke állapította meg (a továbbiakban: a 2004-es rendelet). A rendeletnek két különböző hatása volt: a) új, kedvezményes villamosenergia-díjszabást hozott létre a Portovesme Srl, az ILA SpA és az Eurallumina SpA vállalatok számára; valamint b) meghosszabbította az Alcoa Trasformazioni nyersalumínium-termelő vállalat (a továbbiakban: Alcoa) számára már bevezetett kedvezményes díjat.

| (3) | 2004. január 22-én és 2004. március 19-én kelt leveleiben a Bizottság további információkat kért ezekkel az intézkedésekkel kapcsolatban. Az olasz hatóságok 2004. február 9-án és 2004. június 9-én kelt leveleikben adtak választ. Egy 2004. szeptember 20-án kelt levélben Olaszország további információkat közölt. |
| --- | --- |

(3)

2004. január 22-én és 2004. március 19-én kelt leveleiben a Bizottság további információkat kért ezekkel az intézkedésekkel kapcsolatban. Az olasz hatóságok 2004. február 9-án és 2004. június 9-én kelt leveleikben adtak választ. Egy 2004. szeptember 20-án kelt levélben Olaszország további információkat közölt.

| (4) | 2004. november 16-i kelt levelében a Bizottság azon határozatáról tájékoztatta Olaszországot, hogy az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerint eljárást indít az intézkedést illetően. |
| --- | --- |

(4)

2004. november 16-i kelt levelében a Bizottság azon határozatáról tájékoztatta Olaszországot, hogy az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerint eljárást indít az intézkedést illetően.

| (5) | A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) közzétették. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) közzétették. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket.

| (6) | Olaszország 2005. február 4-i és 2005. február 11-i leveleiben küldte el észrevételeit. |
| --- | --- |

(6)

Olaszország 2005. február 4-i és 2005. február 11-i leveleiben küldte el észrevételeit.

| (7) | A Bizottság részére más érdekelt felek is eljuttatták észrevételeket, beleértve az intézkedésekkel érintett három kedvezményezett vállalatot és a Portovesme vállalat egyik versenytársát. 2005. március 22-én kelt levelében a Bizottság továbbította az észrevételeket Olaszország részére, és lehetőséget biztosított számára, hogy észrevételeit megtegye. Olaszország az észrevételeit a 2005. szeptember 20-án kelt levelében juttatta el a Bizottság számára. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság részére más érdekelt felek is eljuttatták észrevételeket, beleértve az intézkedésekkel érintett három kedvezményezett vállalatot és a Portovesme vállalat egyik versenytársát. 2005. március 22-én kelt levelében a Bizottság továbbította az észrevételeket Olaszország részére, és lehetőséget biztosított számára, hogy észrevételeit megtegye. Olaszország az észrevételeit a 2005. szeptember 20-án kelt levelében juttatta el a Bizottság számára.

| (8) | 2008. október 29-én a C 38/04 számú ügyet két részre osztották, amelyekből az A. rész az Alcoa, a B. rész a Portovesme, ILA és Eurallumina vállalatokkal volt kapcsolatos. |
| --- | --- |

(8)

2008. október 29-én a C 38/04 számú ügyet két részre osztották, amelyekből az A. rész az Alcoa, a B. rész a Portovesme, ILA és Eurallumina vállalatokkal volt kapcsolatos.

| (9) | 2009. november 19-én a Bizottság végleges elutasító határozatot hozott az Alcoa tekintetében, és elrendelte a támogatás visszatérítését (3). |
| --- | --- |

(9)

2009. november 19-én a Bizottság végleges elutasító határozatot hozott az Alcoa tekintetében, és elrendelte a támogatás visszatérítését (3).

1.2.   C 13/06 számú ügy

| (10) | A 2005. május 14-i 80/2005. számú törvénnyel a gazdasági, társadalmi és területi fejlődés cselekvési terve keretén belüli sürgős intézkedések elnevezésű törvénnyé alakított, 2005. március 14-i 35. sz. törvényerejű rendelet 11. cikkének (12) bekezdése szerint (a továbbiakban: 80/9005. sz. törvény) az olasz hatóságok 2010-ig meghosszabbították a kedvezményes villamosenergia-fogyasztási díjszabás érvényességét a Portovesme, az ILA és az Eurallumina vállalatok részére, és kiterjesztették a kedvezményes villamosenergia-díjszabást az ugyancsak szardíniai klórgyártó Syndial SpA vállalatra. |
| --- | --- |

(10)

A 2005. május 14-i 80/2005. számú törvénnyel a gazdasági, társadalmi és területi fejlődés cselekvési terve keretén belüli sürgős intézkedések elnevezésű törvénnyé alakított, 2005. március 14-i 35. sz. törvényerejű rendelet 11. cikkének (12) bekezdése szerint (a továbbiakban: 80/9005. sz. törvény) az olasz hatóságok 2010-ig meghosszabbították a kedvezményes villamosenergia-fogyasztási díjszabás érvényességét a Portovesme, az ILA és az Eurallumina vállalatok részére, és kiterjesztették a kedvezményes villamosenergia-díjszabást az ugyancsak szardíniai klórgyártó Syndial SpA vállalatra.

| (11) | A Bizottsághoz 2005. július 22-én panaszlevél érkezett a Syndial vállalat egyik versenytársától, amelyet további beadványok követtek ugyanattól a vállalattól 2005. október 7-én és 2005. december 7-én. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottsághoz 2005. július 22-én panaszlevél érkezett a Syndial vállalat egyik versenytársától, amelyet további beadványok követtek ugyanattól a vállalattól 2005. október 7-én és 2005. december 7-én.

| (12) | Olaszország 2005. november 23-án kelt levelében hivatalosan is bejelentette a Bizottságnak az intézkedést. 2005. november 28-i levelében Olaszország további információkat közölt. |
| --- | --- |

(12)

Olaszország 2005. november 23-án kelt levelében hivatalosan is bejelentette a Bizottságnak az intézkedést. 2005. november 28-i levelében Olaszország további információkat közölt.

| (13) | 2005. december 22-én kelt levelében a Bizottság további információkat kért, amelyeket Olaszország a 2006. március 3-én kelt levelében megküldött. |
| --- | --- |

(13)

2005. december 22-én kelt levelében a Bizottság további információkat kért, amelyeket Olaszország a 2006. március 3-én kelt levelében megküldött.

| (14) | Időközben 2006. január 20-én kelt levelében a Portovesme vállalatnak ugyanaz a versenytársa, amely korábban észrevételeket nyújtott be a C 38/B/04 üggyel kapcsolatban, panaszt nyújtott be az új intézkedés ellen. |
| --- | --- |

(14)

Időközben 2006. január 20-én kelt levelében a Portovesme vállalatnak ugyanaz a versenytársa, amely korábban észrevételeket nyújtott be a C 38/B/04 üggyel kapcsolatban, panaszt nyújtott be az új intézkedés ellen.

| (15) | 2006. április 26-án kelt levelében a Bizottság arról tájékoztatta Olaszországot, hogy az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése alapján eljárást indít a 80/2005. sz. törvényben bevezetett speciális díjszabás módosítása és a kiterjesztése miatt. |
| --- | --- |

(15)

2006. április 26-án kelt levelében a Bizottság arról tájékoztatta Olaszországot, hogy az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése alapján eljárást indít a 80/2005. sz. törvényben bevezetett speciális díjszabás módosítása és a kiterjesztése miatt.

| (16) | 2006. augusztus 22-én kelt levelében a Bizottság az ügy további tisztázását kérte, amelyre Olaszország 2006. szeptember 28-án kelt levelében válaszolt. |
| --- | --- |

(16)

2006. augusztus 22-én kelt levelében a Bizottság az ügy további tisztázását kérte, amelyre Olaszország 2006. szeptember 28-án kelt levelében válaszolt.

| (17) | A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4) közzétették. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4) közzétették. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket.

| (18) | A Bizottságnak az érdekelt felek benyújtották észrevételeiket, beleértve a kedvezményezetteket, a Portovesme és Syndial vállalatok versenytársait és egy megújuló energiát előállító vállalat. 2006. október 5-én kelt levelében a Bizottság továbbította az észrevételeket Olaszország részére, és lehetőséget biztosított számára, hogy észrevételeit megtegye. Olaszország az észrevételeit a 2006. december 1-jén kelt levelében juttatta el a Bizottság számára. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottságnak az érdekelt felek benyújtották észrevételeiket, beleértve a kedvezményezetteket, a Portovesme és Syndial vállalatok versenytársait és egy megújuló energiát előállító vállalat. 2006. október 5-én kelt levelében a Bizottság továbbította az észrevételeket Olaszország részére, és lehetőséget biztosított számára, hogy észrevételeit megtegye. Olaszország az észrevételeit a 2006. december 1-jén kelt levelében juttatta el a Bizottság számára.

| (19) | Olaszország további információkat közölt 2007. április 16-án, 2007. május 10-én, 2007. május 14-én és 2010. június 22-én kelt leveleiben. |
| --- | --- |

(19)

Olaszország további információkat közölt 2007. április 16-án, 2007. május 10-én, 2007. május 14-én és 2010. június 22-én kelt leveleiben.

1.3.   A jelen határozat hatálya

| (20) | A jelen határozat mind a 2004-es rendelet 1. cikkében az Alcoa vállalattól eltérő összes kedvezményezett számára bevezetett díjszabásokra (a továbbiakban: „a 2004-es díjszabások”), mind a 80/2005. számú törvény 11. cikkének (12) bekezdésében bevezetett és az Villamosenergia- és Gázhatóság (Autorità per l’Energia Elettrica e il Gas – „AEEG”) későbbiekben világosan elmagyarázott határozataira (a továbbiakban: a 2005-ös díjszabások) vonatkozik. |
| --- | --- |

(20)

A jelen határozat mind a 2004-es rendelet 1. cikkében az Alcoa vállalattól eltérő összes kedvezményezett számára bevezetett díjszabásokra (a továbbiakban: „a 2004-es díjszabások”), mind a 80/2005. számú törvény 11. cikkének (12) bekezdésében bevezetett és az Villamosenergia- és Gázhatóság (Autorità per l’Energia Elettrica e il Gas – „AEEG”) későbbiekben világosan elmagyarázott határozataira (a továbbiakban: a 2005-ös díjszabások) vonatkozik.

2.   AZ INTÉZKEDÉSEK RÉSZLETES LEÍRÁSA

2.1.   A 2004-es vitatott díjszabások

| (21) | A 2004-es rendelet 1. cikke kiterjesztette az 1995. december 19-i ipari, kereskedelmi és kézműipari miniszteri rendelet 2. cikkében elrendelt [díjszabási] kedvezményt (a továbbiakban: Alcoa-rendelet) azoknak az alumíniumot, ólmot, ezüstöt és cinket előállító és –feldolgozó vállalatoknak a számára, amelyek akkor a szigeten működtek, és amelyeknek egyáltalán nem volt vagy nem volt megfelelő az összeköttetésük a nemzeti villamosenergia- és gázhálózatokkal. |
| --- | --- |

(21)

A 2004-es rendelet 1. cikke kiterjesztette az 1995. december 19-i ipari, kereskedelmi és kézműipari miniszteri rendelet 2. cikkében elrendelt [díjszabási] kedvezményt (a továbbiakban: Alcoa-rendelet) azoknak az alumíniumot, ólmot, ezüstöt és cinket előállító és –feldolgozó vállalatoknak a számára, amelyek akkor a szigeten működtek, és amelyeknek egyáltalán nem volt vagy nem volt megfelelő az összeköttetésük a nemzeti villamosenergia- és gázhálózatokkal.

| (22) | Ezt a tarifális elbánást ideiglenesnek hirdették meg: meg kellett volna szűnnie a nemzeti villamosenergia– és gázhálózathoz való csatlakozáskor vagy azok bővítésekor, de legkésőbb 2007. június 30-án. |
| --- | --- |

(22)

Ezt a tarifális elbánást ideiglenesnek hirdették meg: meg kellett volna szűnnie a nemzeti villamosenergia– és gázhálózathoz való csatlakozáskor vagy azok bővítésekor, de legkésőbb 2007. június 30-án.

| (23) | A gyakorlatban a 2004-es rendelet kiterjesztette az Alcoa alumíniumgyártó üzemben már alkalmazott kedvezményes díjszabást a Szardínia szigetén működő három nagy energiaigényű vállalatra: A Portovesme cink-, ezüst- és ólomgyártó vállalatra (5); az ILA, alumíniumtermékeket gyártó vállalatra; és az Eurallumina timföldgyárra (6). |
| --- | --- |

(23)

A gyakorlatban a 2004-es rendelet kiterjesztette az Alcoa alumíniumgyártó üzemben már alkalmazott kedvezményes díjszabást a Szardínia szigetén működő három nagy energiaigényű vállalatra: A Portovesme cink-, ezüst- és ólomgyártó vállalatra (5); az ILA, alumíniumtermékeket gyártó vállalatra; és az Eurallumina timföldgyárra (6).

| (24) | Szabályozási szinten a díjszabást az AEEG–rendeletekkel (delibere) vezették be. |
| --- | --- |

(24)

Szabályozási szinten a díjszabást az AEEG–rendeletekkel (delibere) vezették be.

| (25) | Az AEEG 110/04. sz. határozata kikötötte, hogy a kedvezményes díjszabás csak akkor alkalmazható, ha a bejelentési eljárás pozitív eredménnyel zárult. De a Miniszterelnöki Hivatal értesítése szerint a 2004-es rendeletet nem jelentették be formálisan az állami támogatások rendszerébe, csak „benyújtották” a Bizottságnak „előzetes vizsgálatra” (indagine conoscitiva preliminare), az AEEG a 2004-es rendeletet a 148/04. sz. határozatával léptette életbe (7). |
| --- | --- |

(25)

Az AEEG 110/04. sz. határozata kikötötte, hogy a kedvezményes díjszabás csak akkor alkalmazható, ha a bejelentési eljárás pozitív eredménnyel zárult. De a Miniszterelnöki Hivatal értesítése szerint a 2004-es rendeletet nem jelentették be formálisan az állami támogatások rendszerébe, csak „benyújtották” a Bizottságnak „előzetes vizsgálatra” (indagine conoscitiva preliminare), az AEEG a 2004-es rendeletet a 148/04. sz. határozatával léptette életbe (7).

| (26) | A rendszer a kedvezményezettek részére kompenzációs kifizetéseket állapított meg az Alcoa–rendeletben meghatározott feltételek szerint. A rendszerhez tartozó adott üzem esetében a kompenzáció összege a villamosenergia-szolgáltató részére kifizetett ár és az állam által meghatározott kedvezményes ár közötti különbség volt, melyet megszoroztak az üzem villamosenergia-fogyasztásával. A kedvezményes ár (vagy a „kedvezményes díjszabás”) számítási módszerét a CIP 15/1993-as számú határozatában határozták meg. Az árra olyan indexálási mechanizmust vezettek be, amely az olasz energiafejlesztési költségek változását (a továbbiakban: a „Ct komponens”) is figyelembe vette. 2004-ben a szardíniai kedvezményezettek részére 26 és 35 EUR/MWh között mozgó kedvezményes árat alkalmaztak. |
| --- | --- |

(26)

A rendszer a kedvezményezettek részére kompenzációs kifizetéseket állapított meg az Alcoa–rendeletben meghatározott feltételek szerint. A rendszerhez tartozó adott üzem esetében a kompenzáció összege a villamosenergia-szolgáltató részére kifizetett ár és az állam által meghatározott kedvezményes ár közötti különbség volt, melyet megszoroztak az üzem villamosenergia-fogyasztásával. A kedvezményes ár (vagy a „kedvezményes díjszabás”) számítási módszerét a CIP 15/1993-as számú határozatában határozták meg. Az árra olyan indexálási mechanizmust vezettek be, amely az olasz energiafejlesztési költségek változását (a továbbiakban: a „Ct komponens”) is figyelembe vette. 2004-ben a szardíniai kedvezményezettek részére 26 és 35 EUR/MWh között mozgó kedvezményes árat alkalmaztak.

| (27) | A rendszer adminisztratív igazgatását a Villamosipari Kiegyenlítési Alapra bízták (Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico) (8). A gyakorlatban a díjszabási rendszer az alábbiak szerint működött. A kedvezményezettek havonta megküldték a Kiegyenlítési Alap részére a részletes villamosenergia-fogyasztási adataikat, és az áramszolgáltató részére befizetett díjakat. Ezt követően készpénzben megkapták a Kiegyenlítési Alaptól a fenti módszerrel számított összegeket (9). |
| --- | --- |

(27)

A rendszer adminisztratív igazgatását a Villamosipari Kiegyenlítési Alapra bízták (Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico) (8). A gyakorlatban a díjszabási rendszer az alábbiak szerint működött. A kedvezményezettek havonta megküldték a Kiegyenlítési Alap részére a részletes villamosenergia-fogyasztási adataikat, és az áramszolgáltató részére befizetett díjakat. Ezt követően készpénzben megkapták a Kiegyenlítési Alaptól a fenti módszerrel számított összegeket (9).

| (28) | A kompenzációs kifizetések finanszírozásához szükséges forrásokat megemelték az olasz villamosenergia-fogyasztóra kivetett különadóval, amelyet az általános áramdíjszabás A4-es sorába illesztettek be (10). |
| --- | --- |

(28)

A kompenzációs kifizetések finanszírozásához szükséges forrásokat megemelték az olasz villamosenergia-fogyasztóra kivetett különadóval, amelyet az általános áramdíjszabás A4-es sorába illesztettek be (10).

| (29) | A rendszernek le kellett volna zárulnia 2007. június 30-án. Alkalmazását azonban megszakították az AEEG utasításaira nem sokkal azután, hogy a Bizottság 2004 novemberében megindította a hivatalos vizsgálatot (11). |
| --- | --- |

(29)

A rendszernek le kellett volna zárulnia 2007. június 30-án. Alkalmazását azonban megszakították az AEEG utasításaira nem sokkal azután, hogy a Bizottság 2004 novemberében megindította a hivatalos vizsgálatot (11).

| (30) | Olaszország adatai szerint a Portovesme és az Eurallumina a 2004 áprilisa és októbere között fogyasztott villamosenergia-fogyasztásra kapott támogatást, az ILA pedig 2004 áprilisa és szeptembere között kapott támogatást. A Kiegyenlítési Alap a három vállalat részére az alábbi táblázatban megadott összegeket fizette ki (euróban).






  Portovesme Srl | 12 845 892,82 |
| --- | --- | --- |
| Eurallumina SpA | 5 208 152,05 |
| ILA SpA | 291 120,27 |

(30)

Olaszország adatai szerint a Portovesme és az Eurallumina a 2004 áprilisa és októbere között fogyasztott villamosenergia-fogyasztásra kapott támogatást, az ILA pedig 2004 áprilisa és szeptembere között kapott támogatást. A Kiegyenlítési Alap a három vállalat részére az alábbi táblázatban megadott összegeket fizette ki (euróban).

Portovesme Srl

12 845 892,82

Eurallumina SpA

5 208 152,05

ILA SpA

291 120,27

2.2.   A 2005-ös vitatott díjszabások

| (31) | A 80/9005. törvény 11. szakasz (12) bekezdése értelmében, az olasz hatóságok kiterjesztették „az 1995. december 19-i Ipari, Kereskedelmi és Kézműipari Miniszteri rendeletben elrendelt díjszabási kedvezményt ... az alumínium-, ólom-, ezüst-, horgany- termelő- és feldolgozóipar, valamint a nátrium-hipoklorit ciklus energiaellátására, hivatkozással az európai piacokon alkalmazott hasonló szállítói árakra, de csak az érintett dekrétum hatálybalépésekor már létező üzemek tekintetében, ha azok Szardínia szigetén helyezkedtek el, és rá voltak kötve a magasfeszültségű hálózatra. A kedvezményes díjszabáshoz hosszú távú kötelezettségekben kellett megállapodni a kedvezményezetteknek, a szardíniai helyi hatóságoknak és a felelős minisztériumoknak.” |
| --- | --- |

(31)

A 80/9005. törvény 11. szakasz (12) bekezdése értelmében, az olasz hatóságok kiterjesztették „az 1995. december 19-i Ipari, Kereskedelmi és Kézműipari Miniszteri rendeletben elrendelt díjszabási kedvezményt ... az alumínium-, ólom-, ezüst-, horgany- termelő- és feldolgozóipar, valamint a nátrium-hipoklorit ciklus energiaellátására, hivatkozással az európai piacokon alkalmazott hasonló szállítói árakra, de csak az érintett dekrétum hatálybalépésekor már létező üzemek tekintetében, ha azok Szardínia szigetén helyezkedtek el, és rá voltak kötve a magasfeszültségű hálózatra. A kedvezményes díjszabáshoz hosszú távú kötelezettségekben kellett megállapodni a kedvezményezetteknek, a szardíniai helyi hatóságoknak és a felelős minisztériumoknak.”

| (32) | Ezzel a 80/2005. sz. törvény lényegében újra hatályba léptette a 2004-ben bevezetett díjszabási rendszert, és kiterjesztette az Alcoa kedvezményt a Szardínia szigetén telephellyel rendelkező más, nagy energiaigényű kedvezményezettekre is. A gyakorlatban a törvény csak a Portovesme, az ILA és az Eurallumina vállalkozásokra vonatkozott, valamint a klór-szóda gyártó Syndial-ra, amely korábban nem élvezte a kedvezményes díjszabást. |
| --- | --- |

(32)

Ezzel a 80/2005. sz. törvény lényegében újra hatályba léptette a 2004-ben bevezetett díjszabási rendszert, és kiterjesztette az Alcoa kedvezményt a Szardínia szigetén telephellyel rendelkező más, nagy energiaigényű kedvezményezettekre is. A gyakorlatban a törvény csak a Portovesme, az ILA és az Eurallumina vállalkozásokra vonatkozott, valamint a klór-szóda gyártó Syndial-ra, amely korábban nem élvezte a kedvezményes díjszabást.

| (33) | Meg kell jegyezni, hogy 2005-től kezdődően a kedvezményes díjszabást nem kapcsolták össze az 1995-ös Alcoa-rendeletben lefektetett eredeti árral, hanem az AEEG ettől függetlenül úgy állapította meg, hogy nagyságrendileg illeszkedjen a kedvezményezettek versenytársai által az európai piacon fizetett átlagos villamosenergia árhoz (12). Az árat évente frissítették: a törvény 11. cikkének (13) bekezdése szerint „a 11. és 12. cikkben hivatkozott díjszabási feltételeket
   (13)2005. január 1-jétőlkell alkalmazni, és az AEEG évente frissíti, azaz a megállapított ár minden évben 4 %-kal emelkedik, vagy ha ennél magasabb lenne, akkor a nagykereskedelmi árak emelkedésének az amszterdami és a frankfurti villamosenergia-tőzsdén regisztrált átlagszázalékával”. A 217/05. sz. határozatával az AEEG másképp értelmezte a frissítési mechanizmust, ami kedvezőbb volt a kedvezményezettek számára, arról rendelkezett, hogy az árak évenkénti növelése nem haladhatja meg a 4 %-ot. |
| --- | --- |

(33)

Meg kell jegyezni, hogy 2005-től kezdődően a kedvezményes díjszabást nem kapcsolták össze az 1995-ös Alcoa-rendeletben lefektetett eredeti árral, hanem az AEEG ettől függetlenül úgy állapította meg, hogy nagyságrendileg illeszkedjen a kedvezményezettek versenytársai által az európai piacon fizetett átlagos villamosenergia árhoz (12). Az árat évente frissítették: a törvény 11. cikkének (13) bekezdése szerint „a 11. és 12. cikkben hivatkozott díjszabási feltételeket
   (13)2005. január 1-jétőlkell alkalmazni, és az AEEG évente frissíti, azaz a megállapított ár minden évben 4 %-kal emelkedik, vagy ha ennél magasabb lenne, akkor a nagykereskedelmi árak emelkedésének az amszterdami és a frankfurti villamosenergia-tőzsdén regisztrált átlagszázalékával”. A 217/05. sz. határozatával az AEEG másképp értelmezte a frissítési mechanizmust, ami kedvezőbb volt a kedvezményezettek számára, arról rendelkezett, hogy az árak évenkénti növelése nem haladhatja meg a 4 %-ot.

| (34) | Ugyanebben a határozatban az AEEG a különböző iparágakra vonatkozó 2005. évi kedvezményes díjtételeket az alábbiak szerint rögzítette:






  A kedvezményes díjszabásra jogosult iparágak | Kedvezményes ár
  EUR/MWh |
| --- | --- | --- |
| Alumíniumfeldolgozó-ipar | 50 |
| Ólom és cink | 23 |
| Alumíniumgyártás | 27 |
| Klórgyártás | 27 |

(34)

Ugyanebben a határozatban az AEEG a különböző iparágakra vonatkozó 2005. évi kedvezményes díjtételeket az alábbiak szerint rögzítette:

A kedvezményes díjszabásra jogosult iparágak

Kedvezményes ár

EUR/MWh

Alumíniumfeldolgozó-ipar

50

Ólom és cink

23

Alumíniumgyártás

27

Klórgyártás

27

| (35) | A 2004-es díjakhoz hasonló módon a 2005-ös tarifák finanszírozását is egy olasz villamosenergia-fogyasztókra kivetett különadóval oldották meg, amelyet az általános áramdíjszabás A4 sorába illesztettek be. A rendszer finanszírozási folyamatának irányításával ismét a Kiegyenlítési Alapot bízták meg. |
| --- | --- |

(35)

A 2004-es díjakhoz hasonló módon a 2005-ös tarifák finanszírozását is egy olasz villamosenergia-fogyasztókra kivetett különadóval oldották meg, amelyet az általános áramdíjszabás A4 sorába illesztettek be. A rendszer finanszírozási folyamatának irányításával ismét a Kiegyenlítési Alapot bízták meg.

| (36) | A díjszabásra jogosultság feltételeként a kedvezményezetteknek kötelezettséget kellett vállalniuk, hogy produktív beruházást hajtanak végre Szardínia szigetén a regionális hatóságoknak beadott ipari tervek alapján. A Portovesme például vállalta, hogy a beruházás segítségével saját maga állít elő villamos energiát vagy pedig részt vesz új erőművek építésében. |
| --- | --- |

(36)

A díjszabásra jogosultság feltételeként a kedvezményezetteknek kötelezettséget kellett vállalniuk, hogy produktív beruházást hajtanak végre Szardínia szigetén a regionális hatóságoknak beadott ipari tervek alapján. A Portovesme például vállalta, hogy a beruházás segítségével saját maga állít elő villamos energiát vagy pedig részt vesz új erőművek építésében.

| (37) | Olaszország hivatalosan bejelentette a 80/2005. számú törvény 11. cikkének (12) bekezdését az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésével összhangban. A 2005. évi díjszabás szerinti fizetést a Bizottságnak engedélyeznie kellett. A 2005-ös díjszabást következésképpen nem vezették be. |
| --- | --- |

(37)

Olaszország hivatalosan bejelentette a 80/2005. számú törvény 11. cikkének (12) bekezdését az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésével összhangban. A 2005. évi díjszabás szerinti fizetést a Bizottságnak engedélyeznie kellett. A 2005-ös díjszabást következésképpen nem vezették be.

2.3.   Eljárások a nemzeti bíróságok előtt

| (38) | A Szardínián kívüli telephelyen és a klór-szóda ágazatban működő Solvay Chimica Italia és Solvay Chimica Bussi SpA pert indított a lombardiai regionális közigazgatási bíróságon (14) és perelte az AEEG határozatait a 80/2005. törvény 11. cikk (12) pontjának hatályba léptetése miatt, mivel jogellenes állami támogatást nyújt, valamint egyéb olasz törvényeket is megszeg (15). 2006. november 27-én a Bíróság felfüggesztette az előtte fekvő eljárást, amíg a Bizottság által a C 13/2006 ügyben indított vizsgálat az állami támogatásról le nem zárul. |
| --- | --- |

(38)

A Szardínián kívüli telephelyen és a klór-szóda ágazatban működő Solvay Chimica Italia és Solvay Chimica Bussi SpA pert indított a lombardiai regionális közigazgatási bíróságon (14) és perelte az AEEG határozatait a 80/2005. törvény 11. cikk (12) pontjának hatályba léptetése miatt, mivel jogellenes állami támogatást nyújt, valamint egyéb olasz törvényeket is megszeg (15). 2006. november 27-én a Bíróság felfüggesztette az előtte fekvő eljárást, amíg a Bizottság által a C 13/2006 ügyben indított vizsgálat az állami támogatásról le nem zárul.

2.4.   Egyesítés az előzőleg összeegyeztethetetlen támogatással – Deggendorf

| (39) | Az eljárás megindítása után Olaszország bejelentette, hogy az Eurallumina nem térítette vissza a C 80/01 ügyben (timföldgyártás támogatása) (16) szabálytalanul felvett támogatást, és hogy a vállalat szerint az ügyben a szardíniai regionális hatóságok beszedési utalványokat állított ki 2006. május 8-án. |
| --- | --- |

(39)

Az eljárás megindítása után Olaszország bejelentette, hogy az Eurallumina nem térítette vissza a C 80/01 ügyben (timföldgyártás támogatása) (16) szabálytalanul felvett támogatást, és hogy a vállalat szerint az ügyben a szardíniai regionális hatóságok beszedési utalványokat állított ki 2006. május 8-án.

3.   AZ EUMSZ 108. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE SZERINTI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZAT

| (40) | A Bizottság úgy döntött, hogy hivatalos vizsgálati eljárást indít az az alábbi indokok alapján. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság úgy döntött, hogy hivatalos vizsgálati eljárást indít az az alábbi indokok alapján.

3.1.   C 38/B/04 számú ügy

| (41) | A hivatalos vizsgálat megindításáról szóló határozatában (17), a Bizottság fontolóra vette annak lehetőségét, hogy a 2004-es a Portovesme, az ILA és az Eurallumina számára megállapított díjszabások nem minősülnek állami támogatásnak annak alapján, hogy nagyon hasonlóak voltak az Alcoa részére 1996-ban juttatott kedvezményes díjszabáshoz, amelyről a Bizottság az 1996. december 4-i határozatában megállapította, hogy nem képez állami támogatást (a továbbiakban: az Alumix-határozat) (18). |
| --- | --- |

(41)

A hivatalos vizsgálat megindításáról szóló határozatában (17), a Bizottság fontolóra vette annak lehetőségét, hogy a 2004-es a Portovesme, az ILA és az Eurallumina számára megállapított díjszabások nem minősülnek állami támogatásnak annak alapján, hogy nagyon hasonlóak voltak az Alcoa részére 1996-ban juttatott kedvezményes díjszabáshoz, amelyről a Bizottság az 1996. december 4-i határozatában megállapította, hogy nem képez állami támogatást (a továbbiakban: az Alumix-határozat) (18).

| (42) | A Bizottság megállapította, hogy az új díjszabás különbözni látszik az Alumix-díjszabástól, mivel az Alumix-díjszabást közvetlenül az ENEL, az monopolhelyzetben levő olasz villamos energia-szolgáltató állapította meg, míg az új díjszabás az állam szelektív beavatkozását igényelte a kedvezményezettek és az energia-szolgáltató között létrejött megállapodás szerinti piaci ár és az 1996-ban rögzített kedvezményes ár közötti különbség kompenzálására. A Bizottság megállapította, hogy a 2004-es rendelet nem csupán új kedvezményezettekre terjesztette ki egy meglévő, állami támogatásnak nem minősülő intézkedés hatályát, hanem egy új rendszert hozott létre az érintett három vállalat kedvezményezésére, egy olyan pénzügyi mechanizmussal, amely nagyon különbözött az Alumix-díjszabástól. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság megállapította, hogy az új díjszabás különbözni látszik az Alumix-díjszabástól, mivel az Alumix-díjszabást közvetlenül az ENEL, az monopolhelyzetben levő olasz villamos energia-szolgáltató állapította meg, míg az új díjszabás az állam szelektív beavatkozását igényelte a kedvezményezettek és az energia-szolgáltató között létrejött megállapodás szerinti piaci ár és az 1996-ban rögzített kedvezményes ár közötti különbség kompenzálására. A Bizottság megállapította, hogy a 2004-es rendelet nem csupán új kedvezményezettekre terjesztette ki egy meglévő, állami támogatásnak nem minősülő intézkedés hatályát, hanem egy új rendszert hozott létre az érintett három vállalat kedvezményezésére, egy olyan pénzügyi mechanizmussal, amely nagyon különbözött az Alumix-díjszabástól.

| (43) | Az eljárás megnyitásáról szóló határozat működési támogatásként határozta meg a 2004-es rendeletben bevezetett díjszabásokat, és úgy értékelte, hogy ezt a támogatást engedélyezni lehet a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás értelmében (a továbbiakban „a Regionális Támogatási Iránymutatás”) (19), mivel Szardínia a 107. cikk (3) bekezdésének (a) pontja értelmében 2006 végéig támogatott régió. A Bizottság kétségbe vonja, hogy a támogatás ezen az alapon engedélyezhető-e, mivel ez a korlátozott számú vállalkozásnak nyújtott ad hoc támogatás úgy tűnik, nem mozdítja elő a regionális fejlődést. |
| --- | --- |

(43)

Az eljárás megnyitásáról szóló határozat működési támogatásként határozta meg a 2004-es rendeletben bevezetett díjszabásokat, és úgy értékelte, hogy ezt a támogatást engedélyezni lehet a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás értelmében (a továbbiakban „a Regionális Támogatási Iránymutatás”) (19), mivel Szardínia a 107. cikk (3) bekezdésének (a) pontja értelmében 2006 végéig támogatott régió. A Bizottság kétségbe vonja, hogy a támogatás ezen az alapon engedélyezhető-e, mivel ez a korlátozott számú vállalkozásnak nyújtott ad hoc támogatás úgy tűnik, nem mozdítja elő a regionális fejlődést.

| (44) | A Bizottság tartott attól, hogy az intézkedés hatásaként a villamos energiára kivetett adó mértéke csökkenhet. Minden ilyen csökkentés jogalapjául az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv (20) szolgál. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság tartott attól, hogy az intézkedés hatásaként a villamos energiára kivetett adó mértéke csökkenhet. Minden ilyen csökkentés jogalapjául az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv (20) szolgál.

3.2.   C 13/06 számú ügy

| (45) | A 2006. április 27-i vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság új működési támogatásnak minősítette a 2005-ös díjszabási rendszert. |
| --- | --- |

(45)

A 2006. április 27-i vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság új működési támogatásnak minősítette a 2005-ös díjszabási rendszert.

| (46) | A Bizottság megfontolta, hogy a kedvezményes díjszabás engedélyezhető-e regionális működési támogatásként a Regionális Támogatási Iránymutatás alapján, mivel Szardínia 2006 végéig az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés (a) pontja értelmében támogatott régió volt. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság megfontolta, hogy a kedvezményes díjszabás engedélyezhető-e regionális működési támogatásként a Regionális Támogatási Iránymutatás alapján, mivel Szardínia 2006 végéig az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés (a) pontja értelmében támogatott régió volt.

| (47) | Annak ellenére, hogy Olaszország határozottan állította, hogy a szardíniai magas villamosenergia-árak akadályozták a sziget fejlődését, a Bizottság szerint Olaszország nem bizonyította, hogy a szardíniai árak jelentősen magasabbak lettek volna az átlagáraknál, ill. konkrétabban a nagy villamosenergia-fogyasztók számára biztosított áraknál (21). A Bizottság kihangsúlyozta, hogy a Szardínia szigetén villamosenergia-termelésben fennálló többletkapacitásnak csak az lehet az eredménye, hogy az erőművek a lehető legalacsonyabb áron igyekeznek eladni a villamos áramot mindaddig, amíg a 2010-re tervezett összekapcsolási projekt meg nem valósul, és lehetővé nem válik a számukra a villamos energia exportja Szardíniáról. |
| --- | --- |

(47)

Annak ellenére, hogy Olaszország határozottan állította, hogy a szardíniai magas villamosenergia-árak akadályozták a sziget fejlődését, a Bizottság szerint Olaszország nem bizonyította, hogy a szardíniai árak jelentősen magasabbak lettek volna az átlagáraknál, ill. konkrétabban a nagy villamosenergia-fogyasztók számára biztosított áraknál (21). A Bizottság kihangsúlyozta, hogy a Szardínia szigetén villamosenergia-termelésben fennálló többletkapacitásnak csak az lehet az eredménye, hogy az erőművek a lehető legalacsonyabb áron igyekeznek eladni a villamos áramot mindaddig, amíg a 2010-re tervezett összekapcsolási projekt meg nem valósul, és lehetővé nem válik a számukra a villamos energia exportja Szardíniáról.

| (48) | Továbbá Olaszország nem magyarázta meg, hogy a magasabb árak miért jelentettek regionális hátrányt, mint ahogy azt sem, hogy a vizsgált ár milyen módon járult hozzá a régió fejlődéséhez. A Bizottság ennek megfelelően kételkedett a támogatás szükségességében. |
| --- | --- |

(48)

Továbbá Olaszország nem magyarázta meg, hogy a magasabb árak miért jelentettek regionális hátrányt, mint ahogy azt sem, hogy a vizsgált ár milyen módon járult hozzá a régió fejlődéséhez. A Bizottság ennek megfelelően kételkedett a támogatás szükségességében.

| (49) | A Bizottság abban is kételkedett, hogy az ilyenfajta ad hoc támogatás arányos volt-e a regionális hátrányokkal, különös tekintettel a kedvezményes ár kiszámítási módszerére, amely teljesen különbözik az Olaszország többi részén alkalmazott áramdíjaktól, mivel a nagy energiaigényű felhasználók részére alkalmazott átlagos európai díjszabáson alapult. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság abban is kételkedett, hogy az ilyenfajta ad hoc támogatás arányos volt-e a regionális hátrányokkal, különös tekintettel a kedvezményes ár kiszámítási módszerére, amely teljesen különbözik az Olaszország többi részén alkalmazott áramdíjaktól, mivel a nagy energiaigényű felhasználók részére alkalmazott átlagos európai díjszabáson alapult.

| (50) | A Bizottság megjegyezte, hogy az intézkedés időtartama meghaladta a regionális támogatásokhoz általában engedélyezett maximális öt évet, és hogy a támogatás reálértéken nem volt fokozatosan csökkenő értékű, mivel a díj emelkedése nem haladta meg a 4 %-ot. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság megjegyezte, hogy az intézkedés időtartama meghaladta a regionális támogatásokhoz általában engedélyezett maximális öt évet, és hogy a támogatás reálértéken nem volt fokozatosan csökkenő értékű, mivel a díj emelkedése nem haladta meg a 4 %-ot.

| (51) | Mivel arról az időszakról van szó, amelyre a 2007–2013-as regionális támogatásokról szóló iránymutatás (22) vonatkozik, a Bizottság megállapította, hogy Szardínia nem részesülhet többé támogatásban, különösen működési támogatásban nem, az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének (a) pontja alapján. Az iránymutatás kétéves átmeneti időszakot engedélyez a létező működési támogatási rendszerek lineáris megszüntetésére, de úgy tűnt, hogy nem lett volna helyénvaló engedélyezni, hogy néhány hónapra új támogatásokat vezessenek be és hogy ezt fokozatosan szüntessék meg, különös tekintettel a felmerült kételyekre és a támogatás versenytorzító jellegére. |
| --- | --- |

(51)

Mivel arról az időszakról van szó, amelyre a 2007–2013-as regionális támogatásokról szóló iránymutatás (22) vonatkozik, a Bizottság megállapította, hogy Szardínia nem részesülhet többé támogatásban, különösen működési támogatásban nem, az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének (a) pontja alapján. Az iránymutatás kétéves átmeneti időszakot engedélyez a létező működési támogatási rendszerek lineáris megszüntetésére, de úgy tűnt, hogy nem lett volna helyénvaló engedélyezni, hogy néhány hónapra új támogatásokat vezessenek be és hogy ezt fokozatosan szüntessék meg, különös tekintettel a felmerült kételyekre és a támogatás versenytorzító jellegére.

| (52) | Végül a Bizottság kételyeket támasztott azzal kapcsolatban, hogy engedélyezhető-e a Portovesme, az ILA, az Eurallumina és a Syndial vállalatok számára biztosított kedvezményes díj regionális támogatásként, vagy bármely egyéb olyan jogcímen, amelyet Olaszország eddig még nem közölt. |
| --- | --- |

(52)

Végül a Bizottság kételyeket támasztott azzal kapcsolatban, hogy engedélyezhető-e a Portovesme, az ILA, az Eurallumina és a Syndial vállalatok számára biztosított kedvezményes díj regionális támogatásként, vagy bármely egyéb olyan jogcímen, amelyet Olaszország eddig még nem közölt.

| (53) | Ami az Euralluminát illeti, a bizottság megállapította, hogy a vállalat még nem térítette vissza a törvénybe ütközően és jogellenesen felvett állami támogatást (23), és következésképpen, a Deggendorf–szabály erejénél fogva (24) nem kaphat támogatást semmilyen új intézkedés alkalmával sem. |
| --- | --- |

(53)

Ami az Euralluminát illeti, a bizottság megállapította, hogy a vállalat még nem térítette vissza a törvénybe ütközően és jogellenesen felvett állami támogatást (23), és következésképpen, a Deggendorf–szabály erejénél fogva (24) nem kaphat támogatást semmilyen új intézkedés alkalmával sem.

4.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

4.1.   C 38/B/04 számú ügy

| (54) | A Bizottság felhívására válaszul, hogy nyújtsák be észrevételeiket a 2004-es határozathoz a mélyreható vizsgálat megindítása érdekében, megjegyzések érkeztek az eredeti panaszostól, számos kedvezményezettől (Portovesme, Eurallumina és Alcoa), valamint más érdekelt felektől. Jelen esetben csak a Portovesme, az ILA és az Eurallumina vállalatok részére nyújtott kedvezményes díjszabáshoz fűzött észrevételeket foglaljuk össze. Az Alcoa által beküldött megjegyzéseket nem csatoltuk, mert átfogóan kifejezetten a céget érintő jogerős határozatra vonatkoznak (25). |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság felhívására válaszul, hogy nyújtsák be észrevételeiket a 2004-es határozathoz a mélyreható vizsgálat megindítása érdekében, megjegyzések érkeztek az eredeti panaszostól, számos kedvezményezettől (Portovesme, Eurallumina és Alcoa), valamint más érdekelt felektől. Jelen esetben csak a Portovesme, az ILA és az Eurallumina vállalatok részére nyújtott kedvezményes díjszabáshoz fűzött észrevételeket foglaljuk össze. Az Alcoa által beküldött megjegyzéseket nem csatoltuk, mert átfogóan kifejezetten a céget érintő jogerős határozatra vonatkoznak (25).

4.1.1.   A Portovesme észrevételei

| (55) | A Portovesme érvelése szerint a kedvezményes díjszabás a piac összeomlását kívánta megakadályozni, nevezetesen a nemrég liberalizált szardíniai villamosenergia-piac bukását azzal, hogy versenyképes árakat kínált az érintett piaci szereplők nagy piaci részesedésére hivatkozással. A Portovesme azt sérelmezte, hogy a duopóliumot alkotó ENEL és Endesa (amelynek a szardíniai erőművi vagyonát a későbbiek során az E.ON felvásárolta) a szardíniai villamosenergia-díjakat mesterségesen az átlagos olaszországi árszinten tartják, miközben valójában a szardíniai áramdíjaknak sokkal alacsonyabbaknak kellene lenniük, különösen a nagyfogyasztók számára, tekintettel az ottani erőművi többletkapacitásra. Az erőműveknek versenyképes árakon kellene a villamos áramot eladni. |
| --- | --- |

(55)

A Portovesme érvelése szerint a kedvezményes díjszabás a piac összeomlását kívánta megakadályozni, nevezetesen a nemrég liberalizált szardíniai villamosenergia-piac bukását azzal, hogy versenyképes árakat kínált az érintett piaci szereplők nagy piaci részesedésére hivatkozással. A Portovesme azt sérelmezte, hogy a duopóliumot alkotó ENEL és Endesa (amelynek a szardíniai erőművi vagyonát a későbbiek során az E.ON felvásárolta) a szardíniai villamosenergia-díjakat mesterségesen az átlagos olaszországi árszinten tartják, miközben valójában a szardíniai áramdíjaknak sokkal alacsonyabbaknak kellene lenniük, különösen a nagyfogyasztók számára, tekintettel az ottani erőművi többletkapacitásra. Az erőműveknek versenyképes árakon kellene a villamos áramot eladni.

| (56) | A Portovesme fenntartotta, hogy az általa élvezett kedvezményes díjszabás annak az áramdíjnak felelt meg, amelyet a vállalat normál piaci viszonyok mellett kaphatott volna meg, ha a villamosenergia-piac megfelelően működött volna. |
| --- | --- |

(56)

A Portovesme fenntartotta, hogy az általa élvezett kedvezményes díjszabás annak az áramdíjnak felelt meg, amelyet a vállalat normál piaci viszonyok mellett kaphatott volna meg, ha a villamosenergia-piac megfelelően működött volna.

| (57) | A Portovesme szerint a Kiegyenlítési Alaptól felvett kompenzációs kifizetések (amelyek összege 37 EUR/MWh volt) a Portovesme által fizetett áramdíjakat a versenytársai által fizetett áramdíj szintjére hozták. A verseny pedig nem torzult, mivel az összes uniós cinktermelő vállalat ennek megfelelő áramdíjat fizetett, az intézkedés viszont kiküszöböli azt a versenyhátrányt, amely Szardínia strukturális problémái miatt sújtja a vállalatot (beleértve a földgáz hiányát is). |
| --- | --- |

(57)

A Portovesme szerint a Kiegyenlítési Alaptól felvett kompenzációs kifizetések (amelyek összege 37 EUR/MWh volt) a Portovesme által fizetett áramdíjakat a versenytársai által fizetett áramdíj szintjére hozták. A verseny pedig nem torzult, mivel az összes uniós cinktermelő vállalat ennek megfelelő áramdíjat fizetett, az intézkedés viszont kiküszöböli azt a versenyhátrányt, amely Szardínia strukturális problémái miatt sújtja a vállalatot (beleértve a földgáz hiányát is).

| (58) | A cink, alumínium és ólom árát a Londoni Fémtőzsdén, egységes világpiaci ár alapján határozzák meg. A helyi termelési költségek változásai nem jelennek meg a világpiaci árakban. Portovesme cinktermelése főleg olyan alacsony (kevesebb, mint a világ össztermelésének 1 %-a), hogy az nem képes negatívan befolyásolni a világpiaci árat. |
| --- | --- |

(58)

A cink, alumínium és ólom árát a Londoni Fémtőzsdén, egységes világpiaci ár alapján határozzák meg. A helyi termelési költségek változásai nem jelennek meg a világpiaci árakban. Portovesme cinktermelése főleg olyan alacsony (kevesebb, mint a világ össztermelésének 1 %-a), hogy az nem képes negatívan befolyásolni a világpiaci árat.

| (59) | A kedvezményes díjszabás nélkül a Portovesme becsukhatta volna az üzemét, de a bezárással az a többi uniós cinktermelő nem került volna kedvezőbb helyzetbe, amely nem tudta volna növelni a termelését, és a hiányt harmadik országokból történő importtal kellett volna fedezni. A Portovesme kijelentette, hogy a kedvezményes díjszabás semmiképpen nem befolyásolta az EU kereskedelmét vagy a piaci versenyt. |
| --- | --- |

(59)

A kedvezményes díjszabás nélkül a Portovesme becsukhatta volna az üzemét, de a bezárással az a többi uniós cinktermelő nem került volna kedvezőbb helyzetbe, amely nem tudta volna növelni a termelését, és a hiányt harmadik országokból történő importtal kellett volna fedezni. A Portovesme kijelentette, hogy a kedvezményes díjszabás semmiképpen nem befolyásolta az EU kereskedelmét vagy a piaci versenyt.

| (60) | Továbbá a Portovesme szerint a Kiegyenlítési Alap kompenzációs kifizetései nem állami forrásokból történtek, mivel a Kiegyenlítési Alap többnyire csak újra elosztotta azokat a magánalapokat, amelyek a villamos energia végfelhasználóitól futottak be. |
| --- | --- |

(60)

Továbbá a Portovesme szerint a Kiegyenlítési Alap kompenzációs kifizetései nem állami forrásokból történtek, mivel a Kiegyenlítési Alap többnyire csak újra elosztotta azokat a magánalapokat, amelyek a villamos energia végfelhasználóitól futottak be.

| (61) | A Portovesme megjegyezte, hogy a nagy energiafelhasználású iparágak energia-fogyasztása elég jelentős ahhoz, hogy Szardínia szigetén az ellátás biztonságát és folyamatosságát biztosítsák, és kiküszöböljék az erőművek hatékonyságában még meglevő hibákat, amelyek a végfelhasználók részére magasabb áramdíjakat eredményeznek. |
| --- | --- |

(61)

A Portovesme megjegyezte, hogy a nagy energiafelhasználású iparágak energia-fogyasztása elég jelentős ahhoz, hogy Szardínia szigetén az ellátás biztonságát és folyamatosságát biztosítsák, és kiküszöböljék az erőművek hatékonyságában még meglevő hibákat, amelyek a végfelhasználók részére magasabb áramdíjakat eredményeznek.

| (62) | Végül a vállalat hangsúlyozta, hogy az üzem bezárásra igen súlyos következményekkel járna Szardínia termelési bázisára, mivel 790 közvetlen és 500 közvetett munkahely szűnne meg. |
| --- | --- |

(62)

Végül a vállalat hangsúlyozta, hogy az üzem bezárásra igen súlyos következményekkel járna Szardínia termelési bázisára, mivel 790 közvetlen és 500 közvetett munkahely szűnne meg.

4.1.2.   Az Eurallumina észrevételei

| (63) | Az Eurallumina érvelése szerint az európai timföldgyártás önköltsége magasabb, mint a világ más régióiban, mégpedig a villamosenergia és az üzemanyag magasabb ára, valamint a bauxit (26) szállításának magasabb költsége miatt. A magasabb költségeket nem lehetett érvényesíteni magasabb árakban, mivel a timföld árát a Londoni Fémtőzsde határozta meg, és az egyéni termelők azt nem tudták befolyásolni. Az európai timföldgyártás ezért versenyhátrányban van a világ többi részéhez képest. |
| --- | --- |

(63)

Az Eurallumina érvelése szerint az európai timföldgyártás önköltsége magasabb, mint a világ más régióiban, mégpedig a villamosenergia és az üzemanyag magasabb ára, valamint a bauxit (26) szállításának magasabb költsége miatt. A magasabb költségeket nem lehetett érvényesíteni magasabb árakban, mivel a timföld árát a Londoni Fémtőzsde határozta meg, és az egyéni termelők azt nem tudták befolyásolni. Az európai timföldgyártás ezért versenyhátrányban van a világ többi részéhez képest.

| (64) | Az európai timföldgyárakat sújtó általános problémákon kívül az Eurallumina egyedi szardíniai problémákat is hangsúlyozott, amelyek miatt a helyi üzemek nem élvezhetik a villamosenergia-piac liberalizációjának előnyeit, különösen az érintett villamosenergia-piaci szereplők nagy piaci erejét (lásd a Portovesme megjegyzéseit a fenti (55) preambulumbekezdésben). |
| --- | --- |

(64)

Az európai timföldgyárakat sújtó általános problémákon kívül az Eurallumina egyedi szardíniai problémákat is hangsúlyozott, amelyek miatt a helyi üzemek nem élvezhetik a villamosenergia-piac liberalizációjának előnyeit, különösen az érintett villamosenergia-piaci szereplők nagy piaci erejét (lásd a Portovesme megjegyzéseit a fenti (55) preambulumbekezdésben).

| (65) | Az Eurallumina azt is felhozta, hogy a földgáz hiánya külön hátrányt jelent a szardíniai timföldgyártás számára, mivel az eljáráshoz nagymennyiségű gőzre van szükség, amelyet a drágább nehézolajból kell előállítani. Az Eurallumina szerint az erőművek piaci liberalizációja után Szardínián emelkedtek az villamos energia díjai: a kedvezmény nélkül, az Eurallumina cégnek a villamosenergia-szolgáltató számára 65,95 EUR-t kellene fizetnie minden elfogyasztott MWh-ért, szemben a korábban, a liberalizáció előtt fizetett 44 EUR/MWh áramdíjjal. A 2004-es díjszabás levitte az áramdíjat 35 EUR/MWh-ra. |
| --- | --- |

(65)

Az Eurallumina azt is felhozta, hogy a földgáz hiánya külön hátrányt jelent a szardíniai timföldgyártás számára, mivel az eljáráshoz nagymennyiségű gőzre van szükség, amelyet a drágább nehézolajból kell előállítani. Az Eurallumina szerint az erőművek piaci liberalizációja után Szardínián emelkedtek az villamos energia díjai: a kedvezmény nélkül, az Eurallumina cégnek a villamosenergia-szolgáltató számára 65,95 EUR-t kellene fizetnie minden elfogyasztott MWh-ért, szemben a korábban, a liberalizáció előtt fizetett 44 EUR/MWh áramdíjjal. A 2004-es díjszabás levitte az áramdíjat 35 EUR/MWh-ra.

| (66) | A Portovesméhez hasonlóan az Eurallumina is azt állította, hogy amennyiben be kellett volna csuknia az üzemét, a többi uniós timföldgyár sem tudott volna a helyébe lépni, mivel már maximális kapacitással működtek, és a hiányt harmadik országokból történő importtal kellett volna fedezni. A bezárás 400 közvetlen és 250 közvetett munkahely elvesztésével járt volna (27). Tekintettel arra, hogy ő volt az egyedüli timföldszállító az Alcoa olvasztói számára, az Eurallumina úgy nyilatkozott, hogy a timföldgyár bezárása veszélyeztetheti az Alcoa életképességét Szardínián. |
| --- | --- |

(66)

A Portovesméhez hasonlóan az Eurallumina is azt állította, hogy amennyiben be kellett volna csuknia az üzemét, a többi uniós timföldgyár sem tudott volna a helyébe lépni, mivel már maximális kapacitással működtek, és a hiányt harmadik országokból történő importtal kellett volna fedezni. A bezárás 400 közvetlen és 250 közvetett munkahely elvesztésével járt volna (27). Tekintettel arra, hogy ő volt az egyedüli timföldszállító az Alcoa olvasztói számára, az Eurallumina úgy nyilatkozott, hogy a timföldgyár bezárása veszélyeztetheti az Alcoa életképességét Szardínián.

| (67) | Az Eurallumina arra a következtetésre jutott, hogy a 2004-es rendeletében bevezetett kedvezményes díjszabás szükséges volt, amíg azt az új infrastruktúrát ki nem fejlesztik, amely megszűnteti a szardíniai ipart sújtó versenyhátrány főbb tényezőit. |
| --- | --- |

(67)

Az Eurallumina arra a következtetésre jutott, hogy a 2004-es rendeletében bevezetett kedvezményes díjszabás szükséges volt, amíg azt az új infrastruktúrát ki nem fejlesztik, amely megszűnteti a szardíniai ipart sújtó versenyhátrány főbb tényezőit.

4.1.3.   A többi érdekelt fél észrevételei

| (68) | A Portovesme egyik versenytársa – ugyanaz a vállalat, amely eredetileg is felhívta a Bizottság figyelmét az ügyre – ismét írt a Bizottságnak a hivatalos vizsgálat megindítását követően. Elemzést küldött be a 2004-es kedvezményes díjszabásról, amelyben kimutatta, hogy a díjszabás jogellenes állami támogatásnak minősül. A vitatott díjszabási rendszer alapvetően különbözött az Alcoa részére nyújtott Alumix díjszabástól: lehetetlen volt fenntartani azt az álláspontot, hogy nem volt állami támogatás. A támogatás nem fér össze a közös piac elveivel, sem regionális működési támogatásként, sem szerkezet-átalakítási támogatásként nem lehet jóváhagyni. |
| --- | --- |

(68)

A Portovesme egyik versenytársa – ugyanaz a vállalat, amely eredetileg is felhívta a Bizottság figyelmét az ügyre – ismét írt a Bizottságnak a hivatalos vizsgálat megindítását követően. Elemzést küldött be a 2004-es kedvezményes díjszabásról, amelyben kimutatta, hogy a díjszabás jogellenes állami támogatásnak minősül. A vitatott díjszabási rendszer alapvetően különbözött az Alcoa részére nyújtott Alumix díjszabástól: lehetetlen volt fenntartani azt az álláspontot, hogy nem volt állami támogatás. A támogatás nem fér össze a közös piac elveivel, sem regionális működési támogatásként, sem szerkezet-átalakítási támogatásként nem lehet jóváhagyni.

| (69) | A klór-szóda iparban működő Solvay Chimica Italia és a Solvay Chimica Bussi vállalatok 2005 júliusában küldték meg a 2004-es díjszabáshoz fűzött észrevételeiket, egy hónappal a hivatalos vizsgálat megindítását elrendelő határozatra beküldhető észrevételek határidejének lejárta után. A késedelem ellenére a vállalatok kérelmezték, hogy tekintsék őket érdekelt feleknek. Az általuk benyújtott észrevételeik alapján mind a 2004-es, mind a 2005-ös kedvezményes díjszabás törvénysértő és jogosulatlan állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(69)

A klór-szóda iparban működő Solvay Chimica Italia és a Solvay Chimica Bussi vállalatok 2005 júliusában küldték meg a 2004-es díjszabáshoz fűzött észrevételeiket, egy hónappal a hivatalos vizsgálat megindítását elrendelő határozatra beküldhető észrevételek határidejének lejárta után. A késedelem ellenére a vállalatok kérelmezték, hogy tekintsék őket érdekelt feleknek. Az általuk benyújtott észrevételeik alapján mind a 2004-es, mind a 2005-ös kedvezményes díjszabás törvénysértő és jogosulatlan állami támogatásnak minősül.

4.1.4.   Olaszország észrevételei

| (70) | Olaszország érvelése szerint az EU villamosenergia-piaca még nem teljesen versenyképes, amit a Bizottság maga elismert a gáz- és villamos energia belső piacának bevezetéséről szóló negyedik éves jelentésében (28). A vállalkozások, különösen azok, amelyek nagy mennyiségű villamos energiát fogyasztanak, nem tudnak a különböző tagállamokban összehasonlítható feltételek mellett villamos energiát vásárolni. Ezek a nehézségek nem a vállalatok saját vállalkozási képességeivel függenek össze, hanem az energiapiacok szerkezeti hiányosságaiból következnek. Az uniós energiapiac aktuális helyzete negatív hatással volt a nagy energiafogyasztók termékpiacának szabad versenyére. |
| --- | --- |

(70)

Olaszország érvelése szerint az EU villamosenergia-piaca még nem teljesen versenyképes, amit a Bizottság maga elismert a gáz- és villamos energia belső piacának bevezetéséről szóló negyedik éves jelentésében (28). A vállalkozások, különösen azok, amelyek nagy mennyiségű villamos energiát fogyasztanak, nem tudnak a különböző tagállamokban összehasonlítható feltételek mellett villamos energiát vásárolni. Ezek a nehézségek nem a vállalatok saját vállalkozási képességeivel függenek össze, hanem az energiapiacok szerkezeti hiányosságaiból következnek. Az uniós energiapiac aktuális helyzete negatív hatással volt a nagy energiafogyasztók termékpiacának szabad versenyére.

| (71) | Olaszországban az ágazat liberalizálása ellenére a piacot strukturális hiányosságok jellemezték (mint például a nemzeti hálózat egyes részei közötti összeköttetés hiánya, valamint a koncentrált piacstruktúra. Ilyen feltételek mellett a liberalizáció nem eredményezett jobb árakat a nagyfogyasztók számára. A problémák különösen súlyosak Szardínián, ahol korlátozott a hálózati összeköttetés. |
| --- | --- |

(71)

Olaszországban az ágazat liberalizálása ellenére a piacot strukturális hiányosságok jellemezték (mint például a nemzeti hálózat egyes részei közötti összeköttetés hiánya, valamint a koncentrált piacstruktúra. Ilyen feltételek mellett a liberalizáció nem eredményezett jobb árakat a nagyfogyasztók számára. A problémák különösen súlyosak Szardínián, ahol korlátozott a hálózati összeköttetés.

| (72) | Olaszország következésképpen kijelentette, hogy a kereslet jellegét figyelembe vevő díjrendszert olyan indokolt szabályozási intézkedésnek kellene tekinteni, amely azokat a mechanizmusokat szimulálja, amelyeknek egy tökéletes versenypiacon kellene működniük. Az intézkedés helyreállította a különböző tagállamokban működő nagy villamosenergia-fogyasztó vállalatok közötti egyenlő feltételeket és megszűntette a szardíniai székhelyű vállalatokat sújtó földrajzi hátrányokat. A rendszer előre jelezte a liberalizációs folyamat várható hatásait. Olaszország szerint hasonló intézkedéseket vezettek be más tagállamokban is, ahol a nagyfogyasztók kedvezményeket kaptak a szabályozott villamos energia árak eredményeként. |
| --- | --- |

(72)

Olaszország következésképpen kijelentette, hogy a kereslet jellegét figyelembe vevő díjrendszert olyan indokolt szabályozási intézkedésnek kellene tekinteni, amely azokat a mechanizmusokat szimulálja, amelyeknek egy tökéletes versenypiacon kellene működniük. Az intézkedés helyreállította a különböző tagállamokban működő nagy villamosenergia-fogyasztó vállalatok közötti egyenlő feltételeket és megszűntette a szardíniai székhelyű vállalatokat sújtó földrajzi hátrányokat. A rendszer előre jelezte a liberalizációs folyamat várható hatásait. Olaszország szerint hasonló intézkedéseket vezettek be más tagállamokban is, ahol a nagyfogyasztók kedvezményeket kaptak a szabályozott villamos energia árak eredményeként.

| (73) | Olaszország szerint a 2004. évi rendelet két további célt is elért: növelte a fémiparban koncentrált foglalkoztatottságot Szardínián, és fenntartotta a többletkapacitással küszködő szardíniai erőművek által szolgáltatott energia iránti kereslet megfelelő színvonalát. |
| --- | --- |

(73)

Olaszország szerint a 2004. évi rendelet két további célt is elért: növelte a fémiparban koncentrált foglalkoztatottságot Szardínián, és fenntartotta a többletkapacitással küszködő szardíniai erőművek által szolgáltatott energia iránti kereslet megfelelő színvonalát.

| (74) | Olaszország fenntartotta, hogy az új díjszabási rendszer valóban egyenértékű volt az Alumix- díjjal, amelyről a Bizottság már megállapította, hogy nem minősül állami támogatásnak. A régi és az új rendszer közötti eltérések kizárólag az energiapiac liberalizációja miatt szükségessé vált új „tarifa-szerkezet” következményei. |
| --- | --- |

(74)

Olaszország fenntartotta, hogy az új díjszabási rendszer valóban egyenértékű volt az Alumix- díjjal, amelyről a Bizottság már megállapította, hogy nem minősül állami támogatásnak. A régi és az új rendszer közötti eltérések kizárólag az energiapiac liberalizációja miatt szükségessé vált új „tarifa-szerkezet” következményei.

| (75) | Olaszország úgy vélte, hogy a díjrendszer nem minősül állami támogatásnak. Az állami források felhasználását illetően a díjszabási rendszert össze lehetett hasonlítani a PreussenElektra ügyben alkalmazott megoldással, amelyről a Bíróság azt állapította meg, hogy nem vont be állami forrásokat (29). A Kiegyenlítési Alap olyan szakmai testület, amely vezette a rendszer számláit, és nem rendelkezett szabadon az általa kezelt pénzügyi források felett. Az a tény, hogy az AEEG és a Pénzügyminisztérium ellenőrzést gyakorolt a Kiegyenlítési Alap tevékenysége felett, nem jelentette azt, hogy az állam szabadon rendelkezhetett ezekkel a forrásokkal. Olaszország úgy vélte, hogy ezért a díjszabási mechanizmus finanszírozásához szükséges források teljes egészükben magánjellegűek voltak. |
| --- | --- |

(75)

Olaszország úgy vélte, hogy a díjrendszer nem minősül állami támogatásnak. Az állami források felhasználását illetően a díjszabási rendszert össze lehetett hasonlítani a PreussenElektra ügyben alkalmazott megoldással, amelyről a Bíróság azt állapította meg, hogy nem vont be állami forrásokat (29). A Kiegyenlítési Alap olyan szakmai testület, amely vezette a rendszer számláit, és nem rendelkezett szabadon az általa kezelt pénzügyi források felett. Az a tény, hogy az AEEG és a Pénzügyminisztérium ellenőrzést gyakorolt a Kiegyenlítési Alap tevékenysége felett, nem jelentette azt, hogy az állam szabadon rendelkezhetett ezekkel a forrásokkal. Olaszország úgy vélte, hogy ezért a díjszabási mechanizmus finanszírozásához szükséges források teljes egészükben magánjellegűek voltak.

| (76) | Olaszország azt állította továbbá, hogy a díjszabás nem gyakorol hatást az Unió belső piaci kereskedelmére, és nem torzítja a versenyt, mivel a termékeknek, mint tőzsdei árucikkeknek, világpiaci áruk van (lásd fentebb a Portovesme cég által benyújtott észrevételeket a (55) preambulumbekezdésben). Ezen felül sem az EU, sem Olaszország termelése nem tudott lépés tartani az érintett fémek iránti egyre növekvő igényekkel. 2005-ben a hazai termelés csak az olasz alumínium-szükséglet 12 %-át fedezte, az olasz cinkszükségletnek az 55 %-át, az olasz ólomszükségletnek pedig a 80 %-át. Ezeknél a fémeknél a megtermelt mennyiség deficitje nőtt az EU-ban is és Olaszországban is, az igényeket egyre inkább harmadik országokból származó importból fedezték. Ha Olaszország fémipara eltűnik, nincs helyette új uniós jelentkező, aki pótolhatná az Olaszországban kieső kapacitást, mert az EU üzemei már most teljes kapacitással üzemelnek, és nincs kapacitásnövelésre ösztönzött létező gyár vagy új létesítmény, mivel a hosszú távon rendelkezésre álló energia kilátásai bizonytalanok. Következésképpen ezeknek a termelői kapacitásoknak a fenntartása Olaszországban nem károsítja meg a versenytársakat. Mivel a kedvezményes díjszabás nem volt alacsonyabb a versenytárs cégek által átlagosan fizetett áramdíjaknál, nem ösztönözte az exportot Szardíniáról más tagállamok felé. |
| --- | --- |

(76)

Olaszország azt állította továbbá, hogy a díjszabás nem gyakorol hatást az Unió belső piaci kereskedelmére, és nem torzítja a versenyt, mivel a termékeknek, mint tőzsdei árucikkeknek, világpiaci áruk van (lásd fentebb a Portovesme cég által benyújtott észrevételeket a (55) preambulumbekezdésben). Ezen felül sem az EU, sem Olaszország termelése nem tudott lépés tartani az érintett fémek iránti egyre növekvő igényekkel. 2005-ben a hazai termelés csak az olasz alumínium-szükséglet 12 %-át fedezte, az olasz cinkszükségletnek az 55 %-át, az olasz ólomszükségletnek pedig a 80 %-át. Ezeknél a fémeknél a megtermelt mennyiség deficitje nőtt az EU-ban is és Olaszországban is, az igényeket egyre inkább harmadik országokból származó importból fedezték. Ha Olaszország fémipara eltűnik, nincs helyette új uniós jelentkező, aki pótolhatná az Olaszországban kieső kapacitást, mert az EU üzemei már most teljes kapacitással üzemelnek, és nincs kapacitásnövelésre ösztönzött létező gyár vagy új létesítmény, mivel a hosszú távon rendelkezésre álló energia kilátásai bizonytalanok. Következésképpen ezeknek a termelői kapacitásoknak a fenntartása Olaszországban nem károsítja meg a versenytársakat. Mivel a kedvezményes díjszabás nem volt alacsonyabb a versenytárs cégek által átlagosan fizetett áramdíjaknál, nem ösztönözte az exportot Szardíniáról más tagállamok felé.

| (77) | Olaszország úgy érvelt, hogy, még ha a Bizottság úgy dönt is, hogy az intézkedés valóban állami támogatás volt, a díjszabást összeegyeztethetőnek kell tartani a belső piaccal azon az alapon, hogy mindössze regionális működési támogatás volt, amely elfogadható volt Szardínia esetében az EUMSZ 107. szakasz (3) bekezdés (a) pontjában foglalt kivétel alapján. |
| --- | --- |

(77)

Olaszország úgy érvelt, hogy, még ha a Bizottság úgy dönt is, hogy az intézkedés valóban állami támogatás volt, a díjszabást összeegyeztethetőnek kell tartani a belső piaccal azon az alapon, hogy mindössze regionális működési támogatás volt, amely elfogadható volt Szardínia esetében az EUMSZ 107. szakasz (3) bekezdés (a) pontjában foglalt kivétel alapján.

| (78) | Olaszország szerint a szardíniai villamosenergia-piac hiányosságai (a piaci koncentráció, a gyenge összeköttetés, az erőművi többletkapacitás) és a nem elérhető gázinfrastruktúra regionális hátrányt eredményezett, és a díjszabás enyhíti ezt a hátrányt. |
| --- | --- |

(78)

Olaszország szerint a szardíniai villamosenergia-piac hiányosságai (a piaci koncentráció, a gyenge összeköttetés, az erőművi többletkapacitás) és a nem elérhető gázinfrastruktúra regionális hátrányt eredményezett, és a díjszabás enyhíti ezt a hátrányt.

| (79) | Az olaszországi nagyfogyasztók számára a villamos energia ára 38 %-kal magasabb az uniós átlagnál. Ez problémát okozott a versenyképességben, amit Szardínián még a helyi villamosenergia-piac elégtelensége és a földgázhálózat hiánya is súlyosbított. |
| --- | --- |

(79)

Az olaszországi nagyfogyasztók számára a villamos energia ára 38 %-kal magasabb az uniós átlagnál. Ez problémát okozott a versenyképességben, amit Szardínián még a helyi villamosenergia-piac elégtelensége és a földgázhálózat hiánya is súlyosbított.

| (80) | Olaszország azt állította, hogy az intézkedése hozzájárult a regionális fejlesztéshez, mivel a fémfeldolgozó ipar jelentős mértékben járult hozzá a gazdaság teljesítményéhez és a szardíniai foglalkoztatottság növeléséhez: a fémfeldolgozó ipar foglalkoztatja az alkalmazotti munkaerő 12 %-át, és 12,2 %-kal járul hozzá a gyártóipar regionális GNP-jéhez. A díjszabás pozitívan hatott a foglalkoztatottságra és a sziget társadalmi és gazdasági felépítésének fenntartására. |
| --- | --- |

(80)

Olaszország azt állította, hogy az intézkedése hozzájárult a regionális fejlesztéshez, mivel a fémfeldolgozó ipar jelentős mértékben járult hozzá a gazdaság teljesítményéhez és a szardíniai foglalkoztatottság növeléséhez: a fémfeldolgozó ipar foglalkoztatja az alkalmazotti munkaerő 12 %-át, és 12,2 %-kal járul hozzá a gyártóipar regionális GNP-jéhez. A díjszabás pozitívan hatott a foglalkoztatottságra és a sziget társadalmi és gazdasági felépítésének fenntartására.

| (81) | Olaszország szerint a díjszabás arányos mértékben kiegyensúlyozta a kedvezményezetteket sújtó hátrányokat, mivel hozzáigazította a szardíniai termelő vállalatok által fizetett áramdíjat az EU versenytársak által fizetett átlagárakhoz. |
| --- | --- |

(81)

Olaszország szerint a díjszabás arányos mértékben kiegyensúlyozta a kedvezményezetteket sújtó hátrányokat, mivel hozzáigazította a szardíniai termelő vállalatok által fizetett áramdíjat az EU versenytársak által fizetett átlagárakhoz.

| (82) | A 2004-es és 2005-ös díjszabási rendelkezések szerint az állam beavatkozott és támogatta a kedvezményezetteknek a szállítókkal kialkudott villamos energia árait (30). |
| --- | --- |

(82)

A 2004-es és 2005-ös díjszabási rendelkezések szerint az állam beavatkozott és támogatta a kedvezményezetteknek a szállítókkal kialkudott villamos energia árait (30).

| (83) | Olaszország szerint az intézkedés értéke ezen felül fokozatosan csökkent, mert a kedvezményes árat az üzemanyagárak változása alapján indexálták, tehát vagy csak növekedett, vagy változatlan maradt. |
| --- | --- |

(83)

Olaszország szerint az intézkedés értéke ezen felül fokozatosan csökkent, mert a kedvezményes árat az üzemanyagárak változása alapján indexálták, tehát vagy csak növekedett, vagy változatlan maradt.

4.2.   C 13/06 számú ügy

4.2.1.   A Portovesme észrevételei

| (84) | A Portovesme úgy értékelte, hogy a 2005-ös díjszabás nem torzította a versenyt, az érintett iparágak túléléséhez szükség volt rá, és regionális támogatásként összeférhetőnek minősítő. A vállalat érvelései hasonlóak az Olaszország által hangoztatott érvekhez, amelyekre hivatkoztunk (lásd a (84)–(98) preambulumbekezdéseket). |
| --- | --- |

(84)

A Portovesme úgy értékelte, hogy a 2005-ös díjszabás nem torzította a versenyt, az érintett iparágak túléléséhez szükség volt rá, és regionális támogatásként összeférhetőnek minősítő. A vállalat érvelései hasonlóak az Olaszország által hangoztatott érvekhez, amelyekre hivatkoztunk (lásd a (84)–(98) preambulumbekezdéseket).

4.2.2.   Az Eurallumina észrevételei

| (85) | Az Eurallumina is úgy vélte, hogy a 2005-ös díjszabás nem torzította a versenyt, az érintett iparágak túléléséhez szükségszerű volt, és regionális támogatásként összeférhetőnek minősíthető. A vállalat érvelései hasonlóak Olaszország érveihez, amelyekre már hivatkoztunk. |
| --- | --- |

(85)

Az Eurallumina is úgy vélte, hogy a 2005-ös díjszabás nem torzította a versenyt, az érintett iparágak túléléséhez szükségszerű volt, és regionális támogatásként összeférhetőnek minősíthető. A vállalat érvelései hasonlóak Olaszország érveihez, amelyekre már hivatkoztunk.

4.2.3.   A többi érdekelt fél észrevételei

| (86) | A Portovesme és Syndial cég két versenytársa, amely korábban már észrevételeket tett a C 38/B/04 ügyre is, benyújtotta észrevételeit ebben az ügyben is. Mindketten az állították, hogy a vitatott intézkedés működéshez nyújtott támogatás volt, amely összeférhetetlen a belső piaccal. |
| --- | --- |

(86)

A Portovesme és Syndial cég két versenytársa, amely korábban már észrevételeket tett a C 38/B/04 ügyre is, benyújtotta észrevételeit ebben az ügyben is. Mindketten az állították, hogy a vitatott intézkedés működéshez nyújtott támogatás volt, amely összeférhetetlen a belső piaccal.

4.2.4.   Olaszország észrevételei

| (87) | Olaszország állítása szerint a 2005-ös díjszabások nagyon különböznek a 2004-ben bevezetett díjszabásoktól, mivel azok már összhangban voltak a Regionális Támogatási Iránymutatás követelményeivel. |
| --- | --- |

(87)

Olaszország állítása szerint a 2005-ös díjszabások nagyon különböznek a 2004-ben bevezetett díjszabásoktól, mivel azok már összhangban voltak a Regionális Támogatási Iránymutatás követelményeivel.

| (88) | Olaszország szerint a díjak csak felületes vizsgálat után minősíthetők működési támogatásoknak, valójában a Szardínia regionális fejlesztését célzó intézkedéseknek a részét képezték. Olaszország felhívta a figyelmet arra, hogy szoros összefüggés van a díjak és az között, hogy a kedvezményezetnek hosszú távú beruházásra kellett elkötelezni magukat. Az a halasztó záradék, amely az intézkedés bevezetését a Bizottság jóváhagyásától teszi függővé, Olaszország szerint bizonyítja az intézkedés regionális támogatásának jellegét. |
| --- | --- |

(88)

Olaszország szerint a díjak csak felületes vizsgálat után minősíthetők működési támogatásoknak, valójában a Szardínia regionális fejlesztését célzó intézkedéseknek a részét képezték. Olaszország felhívta a figyelmet arra, hogy szoros összefüggés van a díjak és az között, hogy a kedvezményezetnek hosszú távú beruházásra kellett elkötelezni magukat. Az a halasztó záradék, amely az intézkedés bevezetését a Bizottság jóváhagyásától teszi függővé, Olaszország szerint bizonyítja az intézkedés regionális támogatásának jellegét.

| (89) | A régió és a kedvezményezettek által megkötött egyetértési megállapodás (protocollo d’intesa) rögzítette ezt a stratégiát. Az alábbiakat tartalmazta:






  a) | a kedvezményezettek ipari terveiben benyújtott produktív beruházásokat; |
| --- | --- | --- |

(89)

A régió és a kedvezményezettek által megkötött egyetértési megállapodás (protocollo d’intesa) rögzítette ezt a stratégiát. Az alábbiakat tartalmazta:

a)

a kedvezményezettek ipari terveiben benyújtott produktív beruházásokat;

| b) | az energiahálózat infrastruktúrájára való csatlakozás gyors engedélyezését, amely lehetővé teszi a kedvezményezettek számára az energiaforrások versenyképes áron történő beszerzését (a GALSI gázvezeték és a SAPEI kábelvezeték); |
| --- | --- |

b)

az energiahálózat infrastruktúrájára való csatlakozás gyors engedélyezését, amely lehetővé teszi a kedvezményezettek számára az energiaforrások versenyképes áron történő beszerzését (a GALSI gázvezeték és a SAPEI kábelvezeték);

| c) | a Sulcis szénbánya integrált üzemeltetésének engedélyezését és egy új széntüzelésű erőmű építését/üzemeltetését a kedvezményezettek áramellátásának biztosítására; és |
| --- | --- |

c)

a Sulcis szénbánya integrált üzemeltetésének engedélyezését és egy új széntüzelésű erőmű építését/üzemeltetését a kedvezményezettek áramellátásának biztosítására; és

| d) | a kedvezményes díjakat. |
| --- | --- |

d)

a kedvezményes díjakat.

| (90) | Olaszország azt az álláspontot képviselte, hogy a díjakat a magas energiaárak miatt fenyegetett szektorok megmentését célzó politikai eszköznek kell tekinteni, amely szektorok egyébként Olaszországon és Európán kívülre települnének át az alacsonyabb önköltségen szállító nem uniós vállalatok agresszív versenye miatt. A díjakat a tervezett infrastruktúra és a versenyképes belső energiapiac megvalósulásáig akarták alkalmazni. Az intézkedés összhangban volt a regionális támogatás szellemével, mert elősegítette a gazdasági növekedést és növelte a foglalkoztatottságot egy olyan szigeten, ahol a nagy energiaigényű termelés versenyhátrányban volt, nemcsak a villamosenergia-piac liberalizálásának tökéletlensége miatt, hanem a szardíniai nemzeti villamosenergia- és gázhálózatok különleges infrastrukturális hiányosságai miatt is. |
| --- | --- |

(90)

Olaszország azt az álláspontot képviselte, hogy a díjakat a magas energiaárak miatt fenyegetett szektorok megmentését célzó politikai eszköznek kell tekinteni, amely szektorok egyébként Olaszországon és Európán kívülre települnének át az alacsonyabb önköltségen szállító nem uniós vállalatok agresszív versenye miatt. A díjakat a tervezett infrastruktúra és a versenyképes belső energiapiac megvalósulásáig akarták alkalmazni. Az intézkedés összhangban volt a regionális támogatás szellemével, mert elősegítette a gazdasági növekedést és növelte a foglalkoztatottságot egy olyan szigeten, ahol a nagy energiaigényű termelés versenyhátrányban volt, nemcsak a villamosenergia-piac liberalizálásának tökéletlensége miatt, hanem a szardíniai nemzeti villamosenergia- és gázhálózatok különleges infrastrukturális hiányosságai miatt is.

| (91) | Ennek az integrált megközelítésnek az alátámasztására Olaszország idézte a versenyképességgel, energiával és környezettel foglalkozó magas szintű csoport első jelentését (31), amely úgy találta, hogy a liberalizációs folyamat az energiaszektorban nem hozott kielégítő eredményeket, jobb összeköttetésre, valamint a fogyasztók és energiaszolgáltatók közötti partnerkapcsolatokra vagy a hosszú lejáratú szállítási szerződések előre meghatározható áraira lett volna szükség. Olaszország érvelése szerint a Szardínián tervezett intézkedések ebbe az irányba haladtak, de szükség volt rövidtávú intézkedésekre, például a díjszabásra is, hogy a szardíniai ipar megőrizze versenyképességét, valamint hogy a fennmaradását biztosítani lehessen, amíg a tervezett beruházások meg nem valósulnak, és a strukturális problémákat meg nem oldják. |
| --- | --- |

(91)

Ennek az integrált megközelítésnek az alátámasztására Olaszország idézte a versenyképességgel, energiával és környezettel foglalkozó magas szintű csoport első jelentését (31), amely úgy találta, hogy a liberalizációs folyamat az energiaszektorban nem hozott kielégítő eredményeket, jobb összeköttetésre, valamint a fogyasztók és energiaszolgáltatók közötti partnerkapcsolatokra vagy a hosszú lejáratú szállítási szerződések előre meghatározható áraira lett volna szükség. Olaszország érvelése szerint a Szardínián tervezett intézkedések ebbe az irányba haladtak, de szükség volt rövidtávú intézkedésekre, például a díjszabásra is, hogy a szardíniai ipar megőrizze versenyképességét, valamint hogy a fennmaradását biztosítani lehessen, amíg a tervezett beruházások meg nem valósulnak, és a strukturális problémákat meg nem oldják.

| (92) | Olaszország szerint nem lehet összehasonlítani a szardíniai kedvezményezettek által fizetett áramdíjakat az olasz anyaországban működő, összehasonlítható vállalatok által fizetett átlagos áramdíjakkal, mivel a nagyfogyasztók a villamos energiát a közszférát nem érintő kétoldalú szerződések keretében vásárolták. Olaszország szerint a Bizottság tévedett, amikor összehasonlítást tett az villamosenergia-tőzsdék áraival, mivel az érintett vállalatok az energiaellátásuknak csak egy nagyon csekély részét vásárolták a tőzsdén. |
| --- | --- |

(92)

Olaszország szerint nem lehet összehasonlítani a szardíniai kedvezményezettek által fizetett áramdíjakat az olasz anyaországban működő, összehasonlítható vállalatok által fizetett átlagos áramdíjakkal, mivel a nagyfogyasztók a villamos energiát a közszférát nem érintő kétoldalú szerződések keretében vásárolták. Olaszország szerint a Bizottság tévedett, amikor összehasonlítást tett az villamosenergia-tőzsdék áraival, mivel az érintett vállalatok az energiaellátásuknak csak egy nagyon csekély részét vásárolták a tőzsdén.

| (93) | Olaszország szerint a kétoldalú szerződésekkel kialkudott árak csak akkor kedveznek a fogyasztóknak, ha ezek a fogyasztók szabadon választhatják meg szállítóikat, és a versenyképes technológiával termelő energiaforrást. Ez Szardínián nem lehetséges, mivel itt az erőművek nem képesek olcsó áramot termelni, mert nincs földgázellátásuk. Emellett a modern erőművi beruházásokat akadályozta a korlátozott elektromos hálózati kapcsolat, amely lehetetlenné tette a villamos energia exportálását. További tényező volt a piaci koncentráció és az érintett szolgáltatók szerepe. |
| --- | --- |

(93)

Olaszország szerint a kétoldalú szerződésekkel kialkudott árak csak akkor kedveznek a fogyasztóknak, ha ezek a fogyasztók szabadon választhatják meg szállítóikat, és a versenyképes technológiával termelő energiaforrást. Ez Szardínián nem lehetséges, mivel itt az erőművek nem képesek olcsó áramot termelni, mert nincs földgázellátásuk. Emellett a modern erőművi beruházásokat akadályozta a korlátozott elektromos hálózati kapcsolat, amely lehetetlenné tette a villamos energia exportálását. További tényező volt a piaci koncentráció és az érintett szolgáltatók szerepe.

| (94) | Ilyen körülmények között Olaszország érvelése szerint igazolható egy olyan díjszabási rendszer bevezetése, amely stabilizálja a villamos energia árait, amíg hatékonyabb nem lesz a verseny a villamos energia piacán. Olaszország ismételten úgy érvelt, hogy a kedvezményes díjszabás a teljeskörűen versenyképes piaci mechanizmust szimulálja. |
| --- | --- |

(94)

Ilyen körülmények között Olaszország érvelése szerint igazolható egy olyan díjszabási rendszer bevezetése, amely stabilizálja a villamos energia árait, amíg hatékonyabb nem lesz a verseny a villamos energia piacán. Olaszország ismételten úgy érvelt, hogy a kedvezményes díjszabás a teljeskörűen versenyképes piaci mechanizmust szimulálja.

| (95) | Ami az erőművi többletkapacitást illeti, ami miatt a Bizottság kételkedett abban, hogy Szardínián a villamos energia árai magasabbak, mint az olasz félszigeten (tekintve, hogy a többletkapacitás inkább arra ösztönözné az erőműveket, hogy versenyképes árakon értékesítsenek a nagyfogyasztók számára – lásd a (47) preambulumbekezdését), Olaszország az alábbiak szerint érvelt. A szardíniai erőművi többletkapacitás nem vezet a fogyasztói árak csökkenéséhez, mert ebben a specifikus esetben a többletkapacitás oka a hálózati kapcsolatok hiánya, amely miatt igen nagy erőművi tartalékokat kellett létesíteni, hogy fenn lehessen tartani a sziget folyamatos villamos energia-ellátását (32). Mivel ezt a tartalékot mindenképpen megfizettették a villamos energia végfelhasználóira terhelt díjakban, az energiaszolgáltatók nem voltak érdekeltek abban, hogy a kihasználatlan kapacitással termelt villamos energiát versenyképesebb áron adják. |
| --- | --- |

(95)

Ami az erőművi többletkapacitást illeti, ami miatt a Bizottság kételkedett abban, hogy Szardínián a villamos energia árai magasabbak, mint az olasz félszigeten (tekintve, hogy a többletkapacitás inkább arra ösztönözné az erőműveket, hogy versenyképes árakon értékesítsenek a nagyfogyasztók számára – lásd a (47) preambulumbekezdését), Olaszország az alábbiak szerint érvelt. A szardíniai erőművi többletkapacitás nem vezet a fogyasztói árak csökkenéséhez, mert ebben a specifikus esetben a többletkapacitás oka a hálózati kapcsolatok hiánya, amely miatt igen nagy erőművi tartalékokat kellett létesíteni, hogy fenn lehessen tartani a sziget folyamatos villamos energia-ellátását (32). Mivel ezt a tartalékot mindenképpen megfizettették a villamos energia végfelhasználóira terhelt díjakban, az energiaszolgáltatók nem voltak érdekeltek abban, hogy a kihasználatlan kapacitással termelt villamos energiát versenyképesebb áron adják.

| (96) | Olaszország szerint, az intézkedés arányos volt, mert az AEEG által 2005-re rögzített ár (lásd a fenti (34) preambulumbekezdést) megfelel a kedvezményezettek EU versenytársai által fizetett átlagáraknak, amelyeket a szabályozó hatóság objektíve kalkulált ki. Olaszország azt is hangsúlyozta, hogy a szabályozott díjakat alkalmazó tagállamokban a nagy ipari fogyasztók akár 25 EUR/MWh szintű alacsony árakat is fizettek a 2005. évi villamos energia szállításokért. |
| --- | --- |

(96)

Olaszország szerint, az intézkedés arányos volt, mert az AEEG által 2005-re rögzített ár (lásd a fenti (34) preambulumbekezdést) megfelel a kedvezményezettek EU versenytársai által fizetett átlagáraknak, amelyeket a szabályozó hatóság objektíve kalkulált ki. Olaszország azt is hangsúlyozta, hogy a szabályozott díjakat alkalmazó tagállamokban a nagy ipari fogyasztók akár 25 EUR/MWh szintű alacsony árakat is fizettek a 2005. évi villamos energia szállításokért.

| (97) | Olaszország ezért vitatta a panaszosok által beterjesztett adatokat, amelyek véleménye szerint metodológiailag tévedtek abban, hogy túlértékelték a kedvezményezettek uniós versenytársai által fizetett villamos energia átlagárakat. |
| --- | --- |

(97)

Olaszország ezért vitatta a panaszosok által beterjesztett adatokat, amelyek véleménye szerint metodológiailag tévedtek abban, hogy túlértékelték a kedvezményezettek uniós versenytársai által fizetett villamos energia átlagárakat.

| (98) | Olaszország inkább hat, mint öt évig tartja indokoltnak a rendszer fenntartását, mivel meg kell várni az energetikai infrastruktúra befejezését. |
| --- | --- |

(98)

Olaszország inkább hat, mint öt évig tartja indokoltnak a rendszer fenntartását, mivel meg kell várni az energetikai infrastruktúra befejezését.

| (99) | Olaszország fenntartotta, hogy a folyamatos csökkentési követelmény teljesült: A díjszabás degresszív volt, mert az amsterdami és frankfurti energiatőzsdei ár ingadozásainak súlyozott átlagához igazították, és csak emelkedhetett, de nem csökkenhetett. |
| --- | --- |

(99)

Olaszország fenntartotta, hogy a folyamatos csökkentési követelmény teljesült: A díjszabás degresszív volt, mert az amsterdami és frankfurti energiatőzsdei ár ingadozásainak súlyozott átlagához igazították, és csak emelkedhetett, de nem csökkenhetett.

| (100) | A díjszabást az energiatőzsdei ár ingadozásaihoz igazították, mert, Olaszország szerint, ez objektív mérőszám volt, és széles körűen reprezentatív volt az energiaárak trendjét illetően. Olaszország azonban fenntartotta azt az állítását, hogy az Unió nagy energiaigényű fogyasztói részére bevezetett aktuális áremelések általában lényegesen kisebbek voltak, mint a tőzsdei áremelkedések, mivel ezek a fogyasztók kétoldalú szerződésekben megállapodott árakat fizettek, vagy rögzített állami díjat fizettek, és ezek az árak kevésbé voltak érzékenyek a változásokra. |
| --- | --- |

(100)

A díjszabást az energiatőzsdei ár ingadozásaihoz igazították, mert, Olaszország szerint, ez objektív mérőszám volt, és széles körűen reprezentatív volt az energiaárak trendjét illetően. Olaszország azonban fenntartotta azt az állítását, hogy az Unió nagy energiaigényű fogyasztói részére bevezetett aktuális áremelések általában lényegesen kisebbek voltak, mint a tőzsdei áremelkedések, mivel ezek a fogyasztók kétoldalú szerződésekben megállapodott árakat fizettek, vagy rögzített állami díjat fizettek, és ezek az árak kevésbé voltak érzékenyek a változásokra.

| (101) | Olaszország véleménye szerint a szardíniai díjak évi 4 %-os emelése összhangban volt a közvetlen uniós versenytársak részére alkalmazott energiaár-emelésekkel. |
| --- | --- |

(101)

Olaszország véleménye szerint a szardíniai díjak évi 4 %-os emelése összhangban volt a közvetlen uniós versenytársak részére alkalmazott energiaár-emelésekkel.

| (102) | Olaszország felhívta a figyelmet arra, hogy az EU-ban léteztek olyan intézkedések, amelyek hatása egyenértékű a vitatott kedvezményes díjszabásokéval, és azt állította, hogy mindegyiket azonos módon kell értékelni, formájuktól függetlenül, mivel közös volt a céljuk, vagyis hogy biztosítsák az EU energiaigényes iparágainak a túlélést és megakadályozzák, hogy a nemzeti határokon kívülre kerüljenek. |
| --- | --- |

(102)

Olaszország felhívta a figyelmet arra, hogy az EU-ban léteztek olyan intézkedések, amelyek hatása egyenértékű a vitatott kedvezményes díjszabásokéval, és azt állította, hogy mindegyiket azonos módon kell értékelni, formájuktól függetlenül, mivel közös volt a céljuk, vagyis hogy biztosítsák az EU energiaigényes iparágainak a túlélést és megakadályozzák, hogy a nemzeti határokon kívülre kerüljenek.

| (103) | Bár 2007 után Szardínia regionális működési támogatásra jogosultsága megszűnt, Olaszország azt állította, hogy a Regionális Támogatási Iránymutatás fokozatos kivezetési rendelkezést tartalmaz azon rendszerek esetében, amelyek hatályban voltak akkor, amikor egy régió mentessége megszűnt az EUMSZ 107. szakasz (3) bekezdésének (a) pontja alapján. Így a Bizottság még engedélyezhette az intézkedést a 2007. évi Regionális Támogatási Iránymutatás alapján. Mindenesetre Olaszország fenntartotta, hogy a vitatott intézkedést nem lehet közönséges működési támogatásnak tekinteni. |
| --- | --- |

(103)

Bár 2007 után Szardínia regionális működési támogatásra jogosultsága megszűnt, Olaszország azt állította, hogy a Regionális Támogatási Iránymutatás fokozatos kivezetési rendelkezést tartalmaz azon rendszerek esetében, amelyek hatályban voltak akkor, amikor egy régió mentessége megszűnt az EUMSZ 107. szakasz (3) bekezdésének (a) pontja alapján. Így a Bizottság még engedélyezhette az intézkedést a 2007. évi Regionális Támogatási Iránymutatás alapján. Mindenesetre Olaszország fenntartotta, hogy a vitatott intézkedést nem lehet közönséges működési támogatásnak tekinteni.

| (104) | Olaszország ismételten hangoztatta, hogy a díjszabás nem érintette hátrányosan a tagállamok közötti kereskedelmet, a már korábban, (76) preambulumbekezdésben az alumínium, cink és ólom vonatkozásában előadott érveire tekintettel. Olaszország ugyanezt a magyarázatot adta a vegyiparra is. 2004-ben például az érvényes kétoldalú szállítási szerződések alapján, ha nem lett volna kompenzációs kifizetés, a Portovesmének 63 EUR/MWhfn33 és az Euralluminának 65,95 EUR/MWh áramdíjat kellett volna fizetnie. 2002-ben csupán 470 000 tonna PVC-t termeltek Olaszországban, miközben a fogyasztás 970 000 tonna volt. |
| --- | --- |

(104)

Olaszország ismételten hangoztatta, hogy a díjszabás nem érintette hátrányosan a tagállamok közötti kereskedelmet, a már korábban, (76) preambulumbekezdésben az alumínium, cink és ólom vonatkozásában előadott érveire tekintettel. Olaszország ugyanezt a magyarázatot adta a vegyiparra is. 2004-ben például az érvényes kétoldalú szállítási szerződések alapján, ha nem lett volna kompenzációs kifizetés, a Portovesmének 63 EUR/MWhfn33 és az Euralluminának 65,95 EUR/MWh áramdíjat kellett volna fizetnie. 2002-ben csupán 470 000 tonna PVC-t termeltek Olaszországban, miközben a fogyasztás 970 000 tonna volt.

5.   AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

5.1.   Állami támogatás létezése az EK-Szerződés 107. Cikkének (1) bekezdése értelmében

| (105) | Egy intézkedés akkor jelent állami támogatást az EK-Szerződés 107. szakaszának (1) bekezdése értelmében, ha az alábbi feltételek teljesülnek: az intézkedés (a) gazdasági előnyben részesíti a kedvezményezettet; (b) az állam nyújtja vagy állami forrásokon keresztül nyújtja; (c) szelektív; és (d) hátrányosan hat a tagállamok közti kereskedelemre, és torzítja a versenyt az EU-n belül. |
| --- | --- |

(105)

Egy intézkedés akkor jelent állami támogatást az EK-Szerződés 107. szakaszának (1) bekezdése értelmében, ha az alábbi feltételek teljesülnek: az intézkedés (a) gazdasági előnyben részesíti a kedvezményezettet; (b) az állam nyújtja vagy állami forrásokon keresztül nyújtja; (c) szelektív; és (d) hátrányosan hat a tagállamok közti kereskedelemre, és torzítja a versenyt az EU-n belül.

5.1.1.   Az előny megléte

| (106) | A 2004-es és 2005-ös díjalkalmazások keretén belül az állami beavatkozással támogatták azt az áramdíjat, amelyben a kedvezményezettek a szállítókkal megállapodtak. 2004-ben például az érvényes kétoldalú szállítási szerződések alapján, ha nem lett volna kompenzációs kifizetés, a Portovesmének 63 EUR/MWh (33) és az Euralluminának 65,95 EUR/MWh áramdíjat kellett volna fizetnie. A számadatokat Olaszország és maguk a kedvezményezettek szolgáltatták, és ezért vitán felül állnak. |
| --- | --- |

(106)

A 2004-es és 2005-ös díjalkalmazások keretén belül az állami beavatkozással támogatták azt az áramdíjat, amelyben a kedvezményezettek a szállítókkal megállapodtak. 2004-ben például az érvényes kétoldalú szállítási szerződések alapján, ha nem lett volna kompenzációs kifizetés, a Portovesmének 63 EUR/MWh (33) és az Euralluminának 65,95 EUR/MWh áramdíjat kellett volna fizetnie. A számadatokat Olaszország és maguk a kedvezményezettek szolgáltatták, és ezért vitán felül állnak.

| (107) | 2005-ben az Olaszország által szolgáltatott adatok szerint a Syndial szállítóval kialkudott áramdíja meghaladta a 60 EUR/MWh-t, melyet a kedvezményes díjszabás levitt 27 EUR/MWh-ra. A két intézkedés magyarázata abban volt, hogy az államnak vissza kell térítenie a kedvezményezettek részére azokat a többletköltségeket, amelyek a Szardínián történő villamos energia vásárlása miatt keletkeztek az uniós versenytársak által kifizetett átlagos áramdíjakhoz viszonyítva. |
| --- | --- |

(107)

2005-ben az Olaszország által szolgáltatott adatok szerint a Syndial szállítóval kialkudott áramdíja meghaladta a 60 EUR/MWh-t, melyet a kedvezményes díjszabás levitt 27 EUR/MWh-ra. A két intézkedés magyarázata abban volt, hogy az államnak vissza kell térítenie a kedvezményezettek részére azokat a többletköltségeket, amelyek a Szardínián történő villamos energia vásárlása miatt keletkeztek az uniós versenytársak által kifizetett átlagos áramdíjakhoz viszonyítva.

| (108) | A Portovesme előadása szerint a kedvezményes díjszabás annak az áramdíjnak felel meg, amely a valódi versenyorientált piaci viszonyok mellett érvényesülne, ezért nem jelent előnyt. A Bizottság már elutasította ezt az érvelést az Alcoa ügyben, amely tulajdonképpen azonos díjszabásra vonatkozott. Az előny meglétének értékelésekor sem az Unió bíróságai, sem a Bizottság nem vette soha figyelembe azokat a feltételeket, amelyek érvényesülhettek volna egy feltételezett, jobban működő piacon. Hivatkozási alapul mindig azok a feltételek szolgáltak, amelyek az érintett tényleges piacokon érvényesültek (34). |
| --- | --- |

(108)

A Portovesme előadása szerint a kedvezményes díjszabás annak az áramdíjnak felel meg, amely a valódi versenyorientált piaci viszonyok mellett érvényesülne, ezért nem jelent előnyt. A Bizottság már elutasította ezt az érvelést az Alcoa ügyben, amely tulajdonképpen azonos díjszabásra vonatkozott. Az előny meglétének értékelésekor sem az Unió bíróságai, sem a Bizottság nem vette soha figyelembe azokat a feltételeket, amelyek érvényesülhettek volna egy feltételezett, jobban működő piacon. Hivatkozási alapul mindig azok a feltételek szolgáltak, amelyek az érintett tényleges piacokon érvényesültek (34).

| (109) | Ez az érvelés azt is feltételezi, hogy ahol egy piac nem működik megfelelően, a tagállam jogosult lenne olyan árak bevezetésére, amelyek a hatékony versenyfeltételeket szimulálják (lásd Olaszország észrevételét a fenti (72) preambulumbekezdésben). |
| --- | --- |

(109)

Ez az érvelés azt is feltételezi, hogy ahol egy piac nem működik megfelelően, a tagállam jogosult lenne olyan árak bevezetésére, amelyek a hatékony versenyfeltételeket szimulálják (lásd Olaszország észrevételét a fenti (72) preambulumbekezdésben).

| (110) | Ezt az érvelést nem lehet elfogadni, mert ellentétes az EU esetjogban lefektetett alapelvvel, amely szerint „az a tény, hogy egy tagállam egyoldalú intézkedésekkel igyekszik közelíteni egy meghatározott gazdasági szektor versenyfeltételeit a többi tagállamban alkalmazottakhoz, nem fosztja meg az érintett intézkedéseket a támogatás jellegüktől” (35). A Bizottság úgy értékelte, hogy ugyanezt az elvet kell alkalmazni azokra az esetekre is, amikor egy tagállam közelíteni próbálja a versenyfeltételeket azokhoz, amelyeket a teljesen versenyorientált piacon érvényesítenének. |
| --- | --- |

(110)

Ezt az érvelést nem lehet elfogadni, mert ellentétes az EU esetjogban lefektetett alapelvvel, amely szerint „az a tény, hogy egy tagállam egyoldalú intézkedésekkel igyekszik közelíteni egy meghatározott gazdasági szektor versenyfeltételeit a többi tagállamban alkalmazottakhoz, nem fosztja meg az érintett intézkedéseket a támogatás jellegüktől” (35). A Bizottság úgy értékelte, hogy ugyanezt az elvet kell alkalmazni azokra az esetekre is, amikor egy tagállam közelíteni próbálja a versenyfeltételeket azokhoz, amelyeket a teljesen versenyorientált piacon érvényesítenének.

| (111) | Továbbá, ha ezt az előterjesztést elfogadnák, nem lenne állami támogatás az, ha egy tagállam támogatja a két piaci szereplő között szabadon kialakított ár és a teljes versenyszféra feltételei között kialakítható elméleti ár közötti különbséget. Ez lerombolná az állami támogatások ellenőrzésének alapvető célját. |
| --- | --- |

(111)

Továbbá, ha ezt az előterjesztést elfogadnák, nem lenne állami támogatás az, ha egy tagállam támogatja a két piaci szereplő között szabadon kialakított ár és a teljes versenyszféra feltételei között kialakítható elméleti ár közötti különbséget. Ez lerombolná az állami támogatások ellenőrzésének alapvető célját.

| (112) | Olaszország fenntartja, hogy ez a díjszabási rendszer azonos az Alumix-díjakkal, amelyről a Bizottság megállapította, hogy nem képez állami támogatást (lásd a fenti (74) preambulumbekezdést), és ennek megfelelően kell elbírálni. |
| --- | --- |

(112)

Olaszország fenntartja, hogy ez a díjszabási rendszer azonos az Alumix-díjakkal, amelyről a Bizottság megállapította, hogy nem képez állami támogatást (lásd a fenti (74) preambulumbekezdést), és ennek megfelelően kell elbírálni.

| (113) | A Bizottság hangsúlyozza, hogy az a helyzet, amelyben a Bizottság állást foglalt az Alumix ügyben, nagyon különbözött ettől. Az Alumix ügyben a díjszabást az ENEL állapította meg, amely abban az időben monopolhelyzetben levő állami áramszolgáltató volt egy olyan áramszolgáltatói piacon, amelyet azóta liberalizálni kellett (36). Ebben a helyzetben, a Bizottságnak meg kellett volna győződnie arról, hogy az ENEL nem mesterségesen alacsonyan tartott árakon adott-e el, vagy hogy úgy viselkedett-e, mint egy racionális piacgazdasági szereplő. Tekintettel az ENEL erőművi monopóliumára és egyedüli szállítói helyzetére, nem volt olyan versenyképes piaci ár, amelyhez viszonyítva a Bizottság az értékelésében valamilyen kedvezményezés meglétét állapíthatta volna meg. Ezért a Bizottság kialakított egy módszert a legalacsonyabb elméleti piaci ár meghatározására, amely mellett egy racionális szállító hajlandó lenne kiszolgálni „legjobb vevőjét”. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság hangsúlyozza, hogy az a helyzet, amelyben a Bizottság állást foglalt az Alumix ügyben, nagyon különbözött ettől. Az Alumix ügyben a díjszabást az ENEL állapította meg, amely abban az időben monopolhelyzetben levő állami áramszolgáltató volt egy olyan áramszolgáltatói piacon, amelyet azóta liberalizálni kellett (36). Ebben a helyzetben, a Bizottságnak meg kellett volna győződnie arról, hogy az ENEL nem mesterségesen alacsonyan tartott árakon adott-e el, vagy hogy úgy viselkedett-e, mint egy racionális piacgazdasági szereplő. Tekintettel az ENEL erőművi monopóliumára és egyedüli szállítói helyzetére, nem volt olyan versenyképes piaci ár, amelyhez viszonyítva a Bizottság az értékelésében valamilyen kedvezményezés meglétét állapíthatta volna meg. Ezért a Bizottság kialakított egy módszert a legalacsonyabb elméleti piaci ár meghatározására, amely mellett egy racionális szállító hajlandó lenne kiszolgálni „legjobb vevőjét”.

| (114) | Mindazonáltal, ezt a módszert nem lehet alkalmazni abban az esetben, amikor az árakat a végfelhasználók az energiaszállítókkal a liberalizált piacon alkudják ki, és utólagosan kompenzációs kifizetésekkel támogatják őket. Ezzel az Alumix határozat elemzése és a Bizottságnak erre az esetre alkalmazott megállapításai most már nyilvánvalóan elvesztették relevanciájukat. Ezt támasztotta alá az elsőfokú bírsági ítélet is, amely érvényben tartotta a határozatot az Alcoa
   (37) ügyben a hivatalos vizsgálat megindításáról (az ítélet 132. bekezdése). |
| --- | --- |

(114)

Mindazonáltal, ezt a módszert nem lehet alkalmazni abban az esetben, amikor az árakat a végfelhasználók az energiaszállítókkal a liberalizált piacon alkudják ki, és utólagosan kompenzációs kifizetésekkel támogatják őket. Ezzel az Alumix határozat elemzése és a Bizottságnak erre az esetre alkalmazott megállapításai most már nyilvánvalóan elvesztették relevanciájukat. Ezt támasztotta alá az elsőfokú bírsági ítélet is, amely érvényben tartotta a határozatot az Alcoa
   (37) ügyben a hivatalos vizsgálat megindításáról (az ítélet 132. bekezdése).

| (115) | A jelen esetben a piaci szereplő elv nem alkalmazható. A helyzetet a piaci szereplő tesztre figyelemmel kellett volna megvizsgálni, hogy az állam adta-e el a villamos energiát az érintett vállalatok részére, akár közvetlenül, akár egy állami tulajdonú vállalaton keresztül, ahogy az az Alumix részére történt. De itt a villamos energiát magántársaságok szállították. Ezért nincs arra szükség, mint az Alumix ügyben, hogy megvizsgálják, hogy az állam magatartása összehasonlítható volt-e egy ésszerű piaci szereplőével. |
| --- | --- |

(115)

A jelen esetben a piaci szereplő elv nem alkalmazható. A helyzetet a piaci szereplő tesztre figyelemmel kellett volna megvizsgálni, hogy az állam adta-e el a villamos energiát az érintett vállalatok részére, akár közvetlenül, akár egy állami tulajdonú vállalaton keresztül, ahogy az az Alumix részére történt. De itt a villamos energiát magántársaságok szállították. Ezért nincs arra szükség, mint az Alumix ügyben, hogy megvizsgálják, hogy az állam magatartása összehasonlítható volt-e egy ésszerű piaci szereplőével.

| (116) | Arról kellett határozatot hozni, hogy a 2004-es és 2005-ös kompenzációs kifizetési rendszerek csökkentették a kedvezményezetteket a szállítási szerződések értelmében terhelő költségeket, amelyeknek normális esetben a társaságok költségvetését kellett volna terhelni. A jól megalapozott esetjoggal összhangban ezért a vitatott intézkedések gazdasági előnyhöz juttatták azokat, akiket érintettek (38). |
| --- | --- |

(116)

Arról kellett határozatot hozni, hogy a 2004-es és 2005-ös kompenzációs kifizetési rendszerek csökkentették a kedvezményezetteket a szállítási szerződések értelmében terhelő költségeket, amelyeknek normális esetben a társaságok költségvetését kellett volna terhelni. A jól megalapozott esetjoggal összhangban ezért a vitatott intézkedések gazdasági előnyhöz juttatták azokat, akiket érintettek (38).

5.1.2.   Szelektivitás

| (117) | Mivel az olaszországi kedvezményes áramdíjszabást kizárólag a Szardíniába telepített, meglevő létesítményeket használó, és iparvállalatok zárt körébe tartozó vállalkozások számára biztosították, amelyek tekintetében törvényhozó és szabályozó eszközökkel határozták meg az intézkedések jogalapját, az általuk nyújtott előnyt szelektívnek kell minősíteni. |
| --- | --- |

(117)

Mivel az olaszországi kedvezményes áramdíjszabást kizárólag a Szardíniába telepített, meglevő létesítményeket használó, és iparvállalatok zárt körébe tartozó vállalkozások számára biztosították, amelyek tekintetében törvényhozó és szabályozó eszközökkel határozták meg az intézkedések jogalapját, az általuk nyújtott előnyt szelektívnek kell minősíteni.

5.1.3.   Állami források és az állam felelőssége

| (118) | Az esetjog alapján az EUMSZ 17. cikk (1) pontja alapján csak akkor minősül állami támogatásnak minősül egy előny, ha azt közvetve vagy közvetlenül állami forrásokból (39) biztosítják és az államnak tulajdonítható (40). |
| --- | --- |

(118)

Az esetjog alapján az EUMSZ 17. cikk (1) pontja alapján csak akkor minősül állami támogatásnak minősül egy előny, ha azt közvetve vagy közvetlenül állami forrásokból (39) biztosítják és az államnak tulajdonítható (40).

| (119) | Amint a (28) preambulumbekezdés mutatja, a vitatott kompenzációs kifizetéseket a Kiegyenlítési Alap által beszedett adójellegű járulékkal finanszírozták az áramszámla A4 során keresztül. Ez a teher kötelező, és a nemzeti jogszabályokat végrehajtó AEEG határozatok segítségével vetik ki. A Kiegyenlítési Alap törvényesen létesített köztestület, amely a tevékenységét az AEEG határozatokban lefektetett pontos utasítások alapján látja el. |
| --- | --- |

(119)

Amint a (28) preambulumbekezdés mutatja, a vitatott kompenzációs kifizetéseket a Kiegyenlítési Alap által beszedett adójellegű járulékkal finanszírozták az áramszámla A4 során keresztül. Ez a teher kötelező, és a nemzeti jogszabályokat végrehajtó AEEG határozatok segítségével vetik ki. A Kiegyenlítési Alap törvényesen létesített köztestület, amely a tevékenységét az AEEG határozatokban lefektetett pontos utasítások alapján látja el.

| (120) | Azt is törvény szabályozza, hogy az adóbevétel, amelyet a nemzeti törvény értelmében kötelező befizetni, és egy, a törvény erejével létesített testület részére fizetendő be, állami forrást képez az Alapszerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, ha azt egy olyan intézkedés finanszírozására különítik el, amely teljesíti ennek a cikknek a többi kritériumait (41). |
| --- | --- |

(120)

Azt is törvény szabályozza, hogy az adóbevétel, amelyet a nemzeti törvény értelmében kötelező befizetni, és egy, a törvény erejével létesített testület részére fizetendő be, állami forrást képez az Alapszerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, ha azt egy olyan intézkedés finanszírozására különítik el, amely teljesíti ennek a cikknek a többi kritériumait (41).

| (121) | Olaszország hivatkozott a Bíróságnak a PreussenElektra perben hozott ítéletére (42) annak a tételnek a bizonyítására, hogy a tárgyalt intézkedést nem állami forrásokból finanszírozták. Olaszország úgy érvelt, hogy a díjszabás finanszírozására szükséges alapokat magánszemélyek (a villamosenergia-fogyasztók) utalták át magánszemélyek (a kedvezményezettek) részére; az állam szerepe csupán arra korlátozódott, hogy meghozza azt a törvényt, amellyel előírta a szükséges összegek befizetését, és döntött arról, hogy az összegeket egyetlen célra kell felhasználni, nevezetesen a törvényen alapuló, kötelező rendszer bevezetésére. Olaszország és a több kedvezményezett szerint a Kiegyenlítési Alap nem gyakorolhat ellenőrzést az alapok felett, a csupán a pénzügyi közvetítő szerepe van. |
| --- | --- |

(121)

Olaszország hivatkozott a Bíróságnak a PreussenElektra perben hozott ítéletére (42) annak a tételnek a bizonyítására, hogy a tárgyalt intézkedést nem állami forrásokból finanszírozták. Olaszország úgy érvelt, hogy a díjszabás finanszírozására szükséges alapokat magánszemélyek (a villamosenergia-fogyasztók) utalták át magánszemélyek (a kedvezményezettek) részére; az állam szerepe csupán arra korlátozódott, hogy meghozza azt a törvényt, amellyel előírta a szükséges összegek befizetését, és döntött arról, hogy az összegeket egyetlen célra kell felhasználni, nevezetesen a törvényen alapuló, kötelező rendszer bevezetésére. Olaszország és a több kedvezményezett szerint a Kiegyenlítési Alap nem gyakorolhat ellenőrzést az alapok felett, a csupán a pénzügyi közvetítő szerepe van.

| (122) | A PreussenElektra esetben a Bíróság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a magántulajdonú villamosenergia-szolgáltató vállalatok azon kötelezettség, hogy a megújuló energiaforrásokból termelt villamos energiát az energiatípus valós gazdasági értékénél magasabb minimáláron kell megvásárolniuk, nem képez állami támogatást, mert az intézkedés nem tartalmazza állami források átutalását sem közvetlenül, sem közvetve. |
| --- | --- |

(122)

A PreussenElektra esetben a Bíróság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a magántulajdonú villamosenergia-szolgáltató vállalatok azon kötelezettség, hogy a megújuló energiaforrásokból termelt villamos energiát az energiatípus valós gazdasági értékénél magasabb minimáláron kell megvásárolniuk, nem képez állami támogatást, mert az intézkedés nem tartalmazza állami források átutalását sem közvetlenül, sem közvetve.

| (123) | A Bizottság hangsúlyozza, hogy a PreussenElektra ügyben az intézkedés finanszírozásához szükséges forrásokat az energiaszolgáltatók közvetlenül bocsátották a megújuló energia termelői részére anélkül, hogy ezek a források állami testületeken keresztül mentek volna. Ebben a rendszerben az átutalt összegek felett a tagállam hatóságai egyáltalán nem rendelkezhettek. A jelen esetben azonban a pénzösszegek egy állami szerven áramlanak át, a Kiegyenlítési Alapon, mielőtt a végső kedvezményezetthez eljutnának. Ennélfogva a PreussenElektra tényállása más, és ezért nem releváns a jelen esetben. |
| --- | --- |

(123)

A Bizottság hangsúlyozza, hogy a PreussenElektra ügyben az intézkedés finanszírozásához szükséges forrásokat az energiaszolgáltatók közvetlenül bocsátották a megújuló energia termelői részére anélkül, hogy ezek a források állami testületeken keresztül mentek volna. Ebben a rendszerben az átutalt összegek felett a tagállam hatóságai egyáltalán nem rendelkezhettek. A jelen esetben azonban a pénzösszegek egy állami szerven áramlanak át, a Kiegyenlítési Alapon, mielőtt a végső kedvezményezetthez eljutnának. Ennélfogva a PreussenElektra tényállása más, és ezért nem releváns a jelen esetben.

| (124) | A Pearle ügyben hozott ítélet (43) nem segít sem Olaszországnak, sem a kedvezményezetteknek. A Pearle ügyben a Bíróság azt állapította meg, hogy bizonyos specifikus feltételek mellett az az adóbevétel, amely egy állami szerven keresztül ment, nem állami forrás. A Pearle esetben az intézkedéseket teljes összegükben egy bizonyos iparág finanszírozta, melyet maga az iparág kezdeményezett. A pénzösszegeket egy adójellegű járulék segítségével hajtották be egy állami szerven keresztül, amely sohasem rendelkezhetett szabadon ezekkel az alapokkal. Ezen túlmenően összefüggés volt az adókat befizető, és az intézkedéssel kedvezményben részesülő egységek között. |
| --- | --- |

(124)

A Pearle ügyben hozott ítélet (43) nem segít sem Olaszországnak, sem a kedvezményezetteknek. A Pearle ügyben a Bíróság azt állapította meg, hogy bizonyos specifikus feltételek mellett az az adóbevétel, amely egy állami szerven keresztül ment, nem állami forrás. A Pearle esetben az intézkedéseket teljes összegükben egy bizonyos iparág finanszírozta, melyet maga az iparág kezdeményezett. A pénzösszegeket egy adójellegű járulék segítségével hajtották be egy állami szerven keresztül, amely sohasem rendelkezhetett szabadon ezekkel az alapokkal. Ezen túlmenően összefüggés volt az adókat befizető, és az intézkedéssel kedvezményben részesülő egységek között.

| (125) | Olaszország előadása szerint a Kiegyenlítési Alapnak nincs ráhatása a pénzösszegek kiutalására, amelyeket célzottan használnak fel az áramdíjak finanszírozására, és sohasem kerülnek bele a „közpénzek körébe”. Így az állam nem rendelkezhet szabadon a pénzek felett, következésképpen ezek nem képeznek állami forrásokat. |
| --- | --- |

(125)

Olaszország előadása szerint a Kiegyenlítési Alapnak nincs ráhatása a pénzösszegek kiutalására, amelyeket célzottan használnak fel az áramdíjak finanszírozására, és sohasem kerülnek bele a „közpénzek körébe”. Így az állam nem rendelkezhet szabadon a pénzek felett, következésképpen ezek nem képeznek állami forrásokat.

| (126) | Ugyanígy értelmezte az első fokú Bíróság az Earl Salvat ügyben, ahol megvizsgálta a vitatott adójellegű járulékot külön-külön minden egyes Pearle kritériumra figyelve. Az ítéletben felsorolt tesztek összesítettek. Ugyanígy értelmezte az első fokú Bíróság az Earl Salvat ügyben, ahol megvizsgálta a vitatott adójellegű járulékot külön-külön minden egyes Pearle kritériumra figyelve (44). |
| --- | --- |

(126)

Ugyanígy értelmezte az első fokú Bíróság az Earl Salvat ügyben, ahol megvizsgálta a vitatott adójellegű járulékot külön-külön minden egyes Pearle kritériumra figyelve. Az ítéletben felsorolt tesztek összesítettek. Ugyanígy értelmezte az első fokú Bíróság az Earl Salvat ügyben, ahol megvizsgálta a vitatott adójellegű járulékot külön-külön minden egyes Pearle kritériumra figyelve (44).

| (127) | Mielőtt megvizsgálta volna a Kiegyenlítési Alap által játszott szerepet, a Bizottság meggyőződött arról, hogy teljesül-e a Pearle ügyben felsorolt valamelyik másik teszt. Világos, hogy itt, szemben a Pearle üggyel, a vitatott díjszabásokat az állam kezdeményezésére vezették be, és nem egy gazdasági szektor kezdeményezésére. A Pearle ügyben az intézkedés kedvezményezettjei maguk voltak a felhasznált források befizetői, így az állami szerv beavatkozása nem irányult olyan előnyhöz juttatásra, amely az állam számára pótlólagos terhet jelentett volna. A jelen esetben, a kedvezményezettek nem viselték az adójellegű járulék pénzügyi terhét, az kizárólag a villamos energia fogyasztóira hárult. Ezért a Pearle ítéletre nem lehet támaszkodni, függetlenül attól, hogy érdemben elfogadják-e azt az érvelést, vagy sem, hogy a Kiegyenlítési Alap csupán egy közvetítő pénzügyi elszámolási szervezet. |
| --- | --- |

(127)

Mielőtt megvizsgálta volna a Kiegyenlítési Alap által játszott szerepet, a Bizottság meggyőződött arról, hogy teljesül-e a Pearle ügyben felsorolt valamelyik másik teszt. Világos, hogy itt, szemben a Pearle üggyel, a vitatott díjszabásokat az állam kezdeményezésére vezették be, és nem egy gazdasági szektor kezdeményezésére. A Pearle ügyben az intézkedés kedvezményezettjei maguk voltak a felhasznált források befizetői, így az állami szerv beavatkozása nem irányult olyan előnyhöz juttatásra, amely az állam számára pótlólagos terhet jelentett volna. A jelen esetben, a kedvezményezettek nem viselték az adójellegű járulék pénzügyi terhét, az kizárólag a villamos energia fogyasztóira hárult. Ezért a Pearle ítéletre nem lehet támaszkodni, függetlenül attól, hogy érdemben elfogadják-e azt az érvelést, vagy sem, hogy a Kiegyenlítési Alap csupán egy közvetítő pénzügyi elszámolási szervezet.

| (128) | Ami magát a Kiegyenlítési Alapot illeti, a Bizottság kihangsúlyozza, hogy az esetjogi állásfoglalás szerint nem lehet különbséget tenni azok között az esetek között, amikor a támogatást az állam közvetlenül nyújtja, illetve amikor egy, az állam által kijelölt vagy alapított szerv vagy magántestület nyújtja (45). Ezért nem döntő tényező az állami támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazása szempontjából, hogy a Kiegyenlítési Alap állami- vagy magánszektorba tartozik. Az a tény, hogy a Kiegyenlítési Alap állami szerv, nem jelenti automatikusan az EUMSZ 107. cikkének alkalmazhatóságát (46); továbbá önmagában egy magántestület beavatkozása sem zárja ki eleve ennek a cikknek az alkalmazását. |
| --- | --- |

(128)

Ami magát a Kiegyenlítési Alapot illeti, a Bizottság kihangsúlyozza, hogy az esetjogi állásfoglalás szerint nem lehet különbséget tenni azok között az esetek között, amikor a támogatást az állam közvetlenül nyújtja, illetve amikor egy, az állam által kijelölt vagy alapított szerv vagy magántestület nyújtja (45). Ezért nem döntő tényező az állami támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazása szempontjából, hogy a Kiegyenlítési Alap állami- vagy magánszektorba tartozik. Az a tény, hogy a Kiegyenlítési Alap állami szerv, nem jelenti automatikusan az EUMSZ 107. cikkének alkalmazhatóságát (46); továbbá önmagában egy magántestület beavatkozása sem zárja ki eleve ennek a cikknek az alkalmazását.

| (129) | Az elemzést azonban nem lehet a Kiegyenlítési Alap, mint állami szerv hatáskörére korlátozni. Arról az általánosabb kérdésről kellett ugyanis meggyőződni, hogy az állam közvetlenül vagy bármely általa kijelölt testület közvetítésével gyakorolhat-e ellenőrzést a díjszabás finanszírozására szolgáló alapok felett. Ugyanezt a vizsgálatot kellett volna végrehajtani akkor is, ha a Kiegyenlítési Alap magántestület lett volna. |
| --- | --- |

(129)

Az elemzést azonban nem lehet a Kiegyenlítési Alap, mint állami szerv hatáskörére korlátozni. Arról az általánosabb kérdésről kellett ugyanis meggyőződni, hogy az állam közvetlenül vagy bármely általa kijelölt testület közvetítésével gyakorolhat-e ellenőrzést a díjszabás finanszírozására szolgáló alapok felett. Ugyanezt a vizsgálatot kellett volna végrehajtani akkor is, ha a Kiegyenlítési Alap magántestület lett volna.

| (130) | A Bíróságnak az Essent
   (47) ügyben nemrég hozott ítélete végérvényes eligazítást tartalmaz ebben a kérdésben. Az Essent ügyben Hollandia törvénnyel iktatott be egy pótlékot az áramdíjakra. A díjpótlékot a villamos energia-fogyasztók fizették meg a hálózati szolgáltató részére, akik a maguk részéről átutalták a pénzeket a kijelölt társaság, a SEP részére. A SEP nem volt jogosult az alapok kezelésére, és szigorú hatósági ellenőrzés alatt működött. A Bíróság arra a következtetésre jutott, hogy a díjpótlék bevételei állami forrásokat képeznek, mivel az áramdíjra kivetett pótlékot nemzeti törvény írta elő, és ezért adótehernek minősülnek, és a SEP nem volt jogosult az adóbevételből befolyó összegnek a törvényben meghatározottól eltérő célra történő felhasználására, ezért a pénzek állami ellenőrzés alatt maradtak, és az állami hatóság rendelkezésére álltak. A Bíróság megállapítása szerint ez elégséges alap volt arra, hogy a pénzeket állami forrásoknak minősítsék. |
| --- | --- |

(130)

A Bíróságnak az Essent
   (47) ügyben nemrég hozott ítélete végérvényes eligazítást tartalmaz ebben a kérdésben. Az Essent ügyben Hollandia törvénnyel iktatott be egy pótlékot az áramdíjakra. A díjpótlékot a villamos energia-fogyasztók fizették meg a hálózati szolgáltató részére, akik a maguk részéről átutalták a pénzeket a kijelölt társaság, a SEP részére. A SEP nem volt jogosult az alapok kezelésére, és szigorú hatósági ellenőrzés alatt működött. A Bíróság arra a következtetésre jutott, hogy a díjpótlék bevételei állami forrásokat képeznek, mivel az áramdíjra kivetett pótlékot nemzeti törvény írta elő, és ezért adótehernek minősülnek, és a SEP nem volt jogosult az adóbevételből befolyó összegnek a törvényben meghatározottól eltérő célra történő felhasználására, ezért a pénzek állami ellenőrzés alatt maradtak, és az állami hatóság rendelkezésére álltak. A Bíróság megállapítása szerint ez elégséges alap volt arra, hogy a pénzeket állami forrásoknak minősítsék.

| (131) | Az eset szembetűnően hasonló az előttünk álló esethez. A díjszabások finanszírozására az áramdíjra kivetett, vitatott pótlékot ugyanúgy, mint az Essent ügyben, törvény erejénél fogva vetették ki. A Kiegyenlítési Alap ugyanazt a szerepet játssza, mint a SEP, mivel központosítja és kezeli a parafiskális adóbevételeket, és ugyanazoknak a kényszerítő intézkedéseknek is van alávetve, mivel az adóbevételből befolyt összegeket csak a törvény által előírt célokra (a kedvezményes díjszabások finanszírozására) használhatja fel. Az állam pozíciója a források ellenőrzése és irányítása: A Kiegyenlítési Alap az AEEG pontos utasításai alapján látja el a pénzügyi funkciókat, amely a törvényben kapott szabályozási felhatalmazásának és/vagy a nemzeti törvények végrehajtásának keretei között tevékenykedik. Így a Kiegyenlítési Alap által kezelt források mindenkor állami ellenőrzés alatt maradnak. |
| --- | --- |

(131)

Az eset szembetűnően hasonló az előttünk álló esethez. A díjszabások finanszírozására az áramdíjra kivetett, vitatott pótlékot ugyanúgy, mint az Essent ügyben, törvény erejénél fogva vetették ki. A Kiegyenlítési Alap ugyanazt a szerepet játssza, mint a SEP, mivel központosítja és kezeli a parafiskális adóbevételeket, és ugyanazoknak a kényszerítő intézkedéseknek is van alávetve, mivel az adóbevételből befolyt összegeket csak a törvény által előírt célokra (a kedvezményes díjszabások finanszírozására) használhatja fel. Az állam pozíciója a források ellenőrzése és irányítása: A Kiegyenlítési Alap az AEEG pontos utasításai alapján látja el a pénzügyi funkciókat, amely a törvényben kapott szabályozási felhatalmazásának és/vagy a nemzeti törvények végrehajtásának keretei között tevékenykedik. Így a Kiegyenlítési Alap által kezelt források mindenkor állami ellenőrzés alatt maradnak.

| (132) | Ez az elemzés összhangban van a Bizottságnak az olasz átállási költségek esetével, amelyben állami forrásnak minősítették a Kiegyenlítési Alap által az A6 számlán kezelt pénzösszegeket (48). |
| --- | --- |

(132)

Ez az elemzés összhangban van a Bizottságnak az olasz átállási költségek esetével, amelyben állami forrásnak minősítették a Kiegyenlítési Alap által az A6 számlán kezelt pénzösszegeket (48).

| (133) | A Kiegyenlítési Alap által kezelt pénzek állami forrásnak történő minősítését alátámasztja az első fokú Bíróság által az Iride esetben hozott ítélete is (49). |
| --- | --- |

(133)

A Kiegyenlítési Alap által kezelt pénzek állami forrásnak történő minősítését alátámasztja az első fokú Bíróság által az Iride esetben hozott ítélete is (49).

| (134) | Olaszország Legfelsőbb Semmítőszéke már kimondta, hogy a Kiegyenlítési Alap jogi személyisége nem különül el az olasz államétól, és hogy a Kiegyenlítési Alaphoz átutalt összegeket állami tulajdonnak kell tekinteni még akkor is, ha azok magánszemélyektől származnak és magánvállalkozások számára szólnak (2003. április 3-i 11632/03. sz. ítélet). Az Iride esetben a felperesek, az Iride SpA és Iride Energia SpA keresetet nyújtottak be az első fokú Bírósághoz az ellen a határozat ellen, amelyben a Bizottság állami forrásoknak minősítette a Kiegyenlítési Alap által az A6 számlán kezelt összegeket. A felperesek érvei igen hasonlóak voltak. Vitatták a Semmítőszék határozatának alapját, azt állították, hogy a Kiegyenlítési Alap szerepe elsősorban elszámolási közvetítés volt a pénzügyi teljesítésre kötelezett magánszemélyek és az érintett összegek kedvezményezettjei között, és ez a szerep nem tette lehetővé a Kiegyenlítési Alap számára azt sem, hogy akár a legrövidebb ideig is használja a letétbe helyezett pénzeket. A felperesek azt is kérelmezték, hogy a PreussenElektra esetben alkalmazott precedensjogot alkalmazzák. |
| --- | --- |

(134)

Olaszország Legfelsőbb Semmítőszéke már kimondta, hogy a Kiegyenlítési Alap jogi személyisége nem különül el az olasz államétól, és hogy a Kiegyenlítési Alaphoz átutalt összegeket állami tulajdonnak kell tekinteni még akkor is, ha azok magánszemélyektől származnak és magánvállalkozások számára szólnak (2003. április 3-i 11632/03. sz. ítélet). Az Iride esetben a felperesek, az Iride SpA és Iride Energia SpA keresetet nyújtottak be az első fokú Bírósághoz az ellen a határozat ellen, amelyben a Bizottság állami forrásoknak minősítette a Kiegyenlítési Alap által az A6 számlán kezelt összegeket. A felperesek érvei igen hasonlóak voltak. Vitatták a Semmítőszék határozatának alapját, azt állították, hogy a Kiegyenlítési Alap szerepe elsősorban elszámolási közvetítés volt a pénzügyi teljesítésre kötelezett magánszemélyek és az érintett összegek kedvezményezettjei között, és ez a szerep nem tette lehetővé a Kiegyenlítési Alap számára azt sem, hogy akár a legrövidebb ideig is használja a letétbe helyezett pénzeket. A felperesek azt is kérelmezték, hogy a PreussenElektra esetben alkalmazott precedensjogot alkalmazzák.

| (135) | Az Elsőfokú Bíróság, miután hangsúlyozta, hogy nem jogosult felülbírálni az olasz jogalkotásnak a Semmítőszék szerinti értelmezését, megerősítette, hogy a Kiegyenlítési Alap A6 számláján tartott összegeket állami forrásnak kell minősíteni, mert azon túlmenően, hogy állami tulajdont képeztek, állandó állami ellenőrzés alatt voltak (50). |
| --- | --- |

(135)

Az Elsőfokú Bíróság, miután hangsúlyozta, hogy nem jogosult felülbírálni az olasz jogalkotásnak a Semmítőszék szerinti értelmezését, megerősítette, hogy a Kiegyenlítési Alap A6 számláján tartott összegeket állami forrásnak kell minősíteni, mert azon túlmenően, hogy állami tulajdont képeztek, állandó állami ellenőrzés alatt voltak (50).

| (136) | Ez a következtetés a Kiegyenlítési Alap A6 számlájára vonatkozott, amelyet Olaszország energetikai szektorában az átállási költségek finanszírozására használtak. Ezt logikusan ki lehet terjeszteni az A4 komponensre is, amelyből a vitatott díjszabásokat finanszírozták. A Semmítőszék ítéletét a Kiegyenlítési Alap jogi személyiségének elemzésére alapította, és az állami tulajdonra vonatkozó megállapítását ezért alkalmazni kell a Kiegyenlítési Alapnál letétbe helyezett valamennyi pénzösszegre nézve. Ugyanez igaz az Elsőfokú Bíróságnak arra a megállapítására is, hogy az állam ellenőrizni tudja a Kiegyenlítési Alap által kezelt forrásokat. Az A6 számla és az A4 komponens között csak a források felhasználásának a célja a különbség (az átállási költségek fedezése az A6 számla esetében, és a kedvezményezett díjszabások finanszírozása az A4 komponens esetében). Az A4 komponensből az szardíniai kedvezményezettek részére átutalt összegeket ezért állami forrásoknak kell minősíteni. |
| --- | --- |

(136)

Ez a következtetés a Kiegyenlítési Alap A6 számlájára vonatkozott, amelyet Olaszország energetikai szektorában az átállási költségek finanszírozására használtak. Ezt logikusan ki lehet terjeszteni az A4 komponensre is, amelyből a vitatott díjszabásokat finanszírozták. A Semmítőszék ítéletét a Kiegyenlítési Alap jogi személyiségének elemzésére alapította, és az állami tulajdonra vonatkozó megállapítását ezért alkalmazni kell a Kiegyenlítési Alapnál letétbe helyezett valamennyi pénzösszegre nézve. Ugyanez igaz az Elsőfokú Bíróságnak arra a megállapítására is, hogy az állam ellenőrizni tudja a Kiegyenlítési Alap által kezelt forrásokat. Az A6 számla és az A4 komponens között csak a források felhasználásának a célja a különbség (az átállási költségek fedezése az A6 számla esetében, és a kedvezményezett díjszabások finanszírozása az A4 komponens esetében). Az A4 komponensből az szardíniai kedvezményezettek részére átutalt összegeket ezért állami forrásoknak kell minősíteni.

| (137) | Azon felül, hogy állami forrásokból lettek finanszírozva, a vitatott díjszabás az államnak tulajdonítható, mivel az intézkedések jogalapját a nemzeti törvényhozás és rendeletek, valamint az állami szervezeti és hatósági funkciókat ellátó AEEG határozatai képezték (51). |
| --- | --- |

(137)

Azon felül, hogy állami forrásokból lettek finanszírozva, a vitatott díjszabás az államnak tulajdonítható, mivel az intézkedések jogalapját a nemzeti törvényhozás és rendeletek, valamint az állami szervezeti és hatósági funkciókat ellátó AEEG határozatai képezték (51).

5.1.4.   Hatás a kereskedelemre és a verseny eltorzítására

| (138) | Ami az intézkedések hatását illeti a tagállamok közötti kereskedelemre és a verseny ebből következő eltorzítására, nem vitás, hogy az érintett piacok (ólom, cink, ezüst, alumínium és klór/szóda) teljes mértékben nyitottak a versenyre. Ez önmagában is elég annak megállapítására, hogy a díjszabások kihatnak az Unión belüli kereskedelemre. |
| --- | --- |

(138)

Ami az intézkedések hatását illeti a tagállamok közötti kereskedelemre és a verseny ebből következő eltorzítására, nem vitás, hogy az érintett piacok (ólom, cink, ezüst, alumínium és klór/szóda) teljes mértékben nyitottak a versenyre. Ez önmagában is elég annak megállapítására, hogy a díjszabások kihatnak az Unión belüli kereskedelemre.

| (139) | A Bizottság azonban úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezettek és Olaszország által felhozott érvek, hogy t.i. a fémiparban (az érvelés kifejezetten nem említi a klórtermékeket) a díjszabásoknak nincs kihatása a kereskedelemre és nem torzítják el a versenyt, mert jelenleg nincs kereskedelmi forgalom a tagállamok között. Valószínűleg nem is lesz ilyen kereskedelmi forgalom, és az ipar különleges sajátosságai miatt a díjszabások nem károsítják meg a kedvezményezettek uniós versenytársait sem. |
| --- | --- |

(139)

A Bizottság azonban úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezettek és Olaszország által felhozott érvek, hogy t.i. a fémiparban (az érvelés kifejezetten nem említi a klórtermékeket) a díjszabásoknak nincs kihatása a kereskedelemre és nem torzítják el a versenyt, mert jelenleg nincs kereskedelmi forgalom a tagállamok között. Valószínűleg nem is lesz ilyen kereskedelmi forgalom, és az ipar különleges sajátosságai miatt a díjszabások nem károsítják meg a kedvezményezettek uniós versenytársait sem.

| (140) | Sem a Bizottság a határozataiban, sem a Bíróság az ítéleteiben nem fogadta el soha, hogy a tényleges kereskedelmi forgalom hiánya azt jelentené, hogy egy támogatási intézkedésnek nincs kihatása az Unió belső kereskedelmére. A Bíróság ítéleteiben következetesen arra az álláspontra helyezkedett, hogy egy vállalkozás szubvencionálása akkor is hátrányosan hat ki az Unió belső kereskedelmére és torzítja a versenyt, ha a kedvezményezett vállalat maga nem is vesz részt az Unió belső kereskedelmében. Ha egy tagállam támogatást nyújt egy vállalkozásnak, ennek következtében fennmaradhat vagy növekedhet a hazai termelés, ami azt eredményezi, hogy a többi tagállamban letelepedett vállalkozások esélye kisebb arra, hogy termékeiket az adott tagállam piacára tudják exportálni (52). |
| --- | --- |

(140)

Sem a Bizottság a határozataiban, sem a Bíróság az ítéleteiben nem fogadta el soha, hogy a tényleges kereskedelmi forgalom hiánya azt jelentené, hogy egy támogatási intézkedésnek nincs kihatása az Unió belső kereskedelmére. A Bíróság ítéleteiben következetesen arra az álláspontra helyezkedett, hogy egy vállalkozás szubvencionálása akkor is hátrányosan hat ki az Unió belső kereskedelmére és torzítja a versenyt, ha a kedvezményezett vállalat maga nem is vesz részt az Unió belső kereskedelmében. Ha egy tagállam támogatást nyújt egy vállalkozásnak, ennek következtében fennmaradhat vagy növekedhet a hazai termelés, ami azt eredményezi, hogy a többi tagállamban letelepedett vállalkozások esélye kisebb arra, hogy termékeiket az adott tagállam piacára tudják exportálni (52).

| (141) | Ezen felül nem szokatlan a sablonos hivatkozás a csökkenő EU-termelésre, a nem Uniós országokból a növekvő importra és a tagállamok közötti korlátozott vagy nem létező kereskedelmi forgalomra: tipikusan így érvelnek azok a vállalatok, amelyek szerkezeti nehézségekkel küzdenek vagy nagy versenyhelyzeti nyomás nehezedik rájuk. Ezek a vállalatok különösen érzékenyek a tagállamoknak azokra az intézkedéseire, amelyekkel hazai iparuk versenyképességének helyzetén igyekeznek javítani. |
| --- | --- |

(141)

Ezen felül nem szokatlan a sablonos hivatkozás a csökkenő EU-termelésre, a nem Uniós országokból a növekvő importra és a tagállamok közötti korlátozott vagy nem létező kereskedelmi forgalomra: tipikusan így érvelnek azok a vállalatok, amelyek szerkezeti nehézségekkel küzdenek vagy nagy versenyhelyzeti nyomás nehezedik rájuk. Ezek a vállalatok különösen érzékenyek a tagállamoknak azokra az intézkedéseire, amelyekkel hazai iparuk versenyképességének helyzetén igyekeznek javítani.

| (142) | Az a tény, hogy Olaszország cink-, ólom- és ezüsttermelése túl szerény ahhoz, hogy a referenciaárra hátrányos hatást tudjon gyakorolni, e tekintetben irreleváns. Az a tény, hogy ezeknek a fémeknek olyan a referenciaára, amelyet nem egykönnyen befolyásolnak egyetlen tagállam termelési feltételei sem, nem jelenti azt, hogy nem jöhet létre verseny az EGT-ben letelepedett, és a fémek világpiacán értékesítő vállalkozások között. Elképzelhető, hogy a szardíniai kedvezményezettek részére nyújtott támogatás nem teszi lehetővé a számukra, hogy termékeik világpiaci árát csökkentsék, és kiszorítsák konkurenseiket a piacról, és hogy a többi európai termelő mindaddig bent marad az üzleti életben, amíg a világpiaci áron gazdaságosan tud eladni. Azonban az Olaszországban a támogatott villamos energia árak következtében elért profitok erősítik a társaságok általános értelemben vett versenyhelyzetét. Például a megnövekedett tőketartalékok felhasználhatók a versenytársak felvásárlására és a piaci részesedés növelésére. Ez az érvelés annál is inkább releváns, ha figyelembe vesszük, hogy egyes kedvezményezettek multinacionális társaságokhoz tartoznak (53). |
| --- | --- |

(142)

Az a tény, hogy Olaszország cink-, ólom- és ezüsttermelése túl szerény ahhoz, hogy a referenciaárra hátrányos hatást tudjon gyakorolni, e tekintetben irreleváns. Az a tény, hogy ezeknek a fémeknek olyan a referenciaára, amelyet nem egykönnyen befolyásolnak egyetlen tagállam termelési feltételei sem, nem jelenti azt, hogy nem jöhet létre verseny az EGT-ben letelepedett, és a fémek világpiacán értékesítő vállalkozások között. Elképzelhető, hogy a szardíniai kedvezményezettek részére nyújtott támogatás nem teszi lehetővé a számukra, hogy termékeik világpiaci árát csökkentsék, és kiszorítsák konkurenseiket a piacról, és hogy a többi európai termelő mindaddig bent marad az üzleti életben, amíg a világpiaci áron gazdaságosan tud eladni. Azonban az Olaszországban a támogatott villamos energia árak következtében elért profitok erősítik a társaságok általános értelemben vett versenyhelyzetét. Például a megnövekedett tőketartalékok felhasználhatók a versenytársak felvásárlására és a piaci részesedés növelésére. Ez az érvelés annál is inkább releváns, ha figyelembe vesszük, hogy egyes kedvezményezettek multinacionális társaságokhoz tartoznak (53).

| (143) | A kedvezményezettek állításával szemben, az a tény, hogy az Olaszországban az érintett szektorokban fizetett áramdíj összehasonlítható az európai versenytársak által fizetett átlagos villamos energia árával, nem bizonyítja azt, hogy más európai termelői érdekeket nem fenyeget az olaszországi díjszabás. Világosan kimondták a C–372/97 Olaszország felperesnek a Bizottság alperes ellen indított perében, hogy azok az egyoldalú intézkedések, amelyek egy tagállam versenyhelyzeti feltételeit közelíteni próbálják a többi tagállamban uralkodó körülményekhez, igenis befolyásolják a kereskedelmet (és ezért nem mentesülhetnek a szubvencióminősítés alól). Ezen felül, más tagállamokban érvényes villamos energia szolgáltatási szerződések vonatkozásában is felmerült az állami támogatás gyanúja, ezért a Bizottság mélyebb vizsgálatot indított el számos ilyen intézkedés vonatkozásában (54). Bár ezt a védekezést nem terjesztette elő Olaszország vagy az Alcoa, a Bizottság megítélése szerint célszerű felhívni a figyelmet arra a régi alapelvre, hogy az egyes tagállamokban alkalmazott törvénysértő támogatás nem jogosít fel más tagállamokat hasonló intézkedések elfogadására. |
| --- | --- |

(143)

A kedvezményezettek állításával szemben, az a tény, hogy az Olaszországban az érintett szektorokban fizetett áramdíj összehasonlítható az európai versenytársak által fizetett átlagos villamos energia árával, nem bizonyítja azt, hogy más európai termelői érdekeket nem fenyeget az olaszországi díjszabás. Világosan kimondták a C–372/97 Olaszország felperesnek a Bizottság alperes ellen indított perében, hogy azok az egyoldalú intézkedések, amelyek egy tagállam versenyhelyzeti feltételeit közelíteni próbálják a többi tagállamban uralkodó körülményekhez, igenis befolyásolják a kereskedelmet (és ezért nem mentesülhetnek a szubvencióminősítés alól). Ezen felül, más tagállamokban érvényes villamos energia szolgáltatási szerződések vonatkozásában is felmerült az állami támogatás gyanúja, ezért a Bizottság mélyebb vizsgálatot indított el számos ilyen intézkedés vonatkozásában (54). Bár ezt a védekezést nem terjesztette elő Olaszország vagy az Alcoa, a Bizottság megítélése szerint célszerű felhívni a figyelmet arra a régi alapelvre, hogy az egyes tagállamokban alkalmazott törvénysértő támogatás nem jogosít fel más tagállamokat hasonló intézkedések elfogadására.

| (144) | Mindenesetre, a kedvezményezettek versenytársai által benyújtott panaszok jól jelzik, hogy a vitatott díjszabások igenis felvetnek versenyhelyzeti problémákat, és hátrányosan hatnak ki az Unió belső piaci folyamataira. |
| --- | --- |

(144)

Mindenesetre, a kedvezményezettek versenytársai által benyújtott panaszok jól jelzik, hogy a vitatott díjszabások igenis felvetnek versenyhelyzeti problémákat, és hátrányosan hatnak ki az Unió belső piaci folyamataira.

| (145) | Ezen felül Olaszország a 2004-es díjszabásokat nem jelentette be. A hatályos esetjog szerint, ha a támogatást nem jelentették be, a Bizottság nem köteles kimutatni az intézkedés kihatásait a versenyhelyzetre és a tagállamok egymás közti kereskedelmére: „Ha a Bizottságnak határozataiban be kellene mutatnia a már nyújtott támogatások tényleges hatását, akkor ez – azon tagállamok hátrányára, amelyek a támogatásokat a tervezeti szakaszban bejelentik – azokat a tagállamokat részesítené előnyben, amelyek úgy nyújtanak támogatásokat, hogy megsértik az [EK] Alapszerződés 93. cikkének (3) bekezdésében lefektetett bejelentési kötelezettséget” (55). |
| --- | --- |

(145)

Ezen felül Olaszország a 2004-es díjszabásokat nem jelentette be. A hatályos esetjog szerint, ha a támogatást nem jelentették be, a Bizottság nem köteles kimutatni az intézkedés kihatásait a versenyhelyzetre és a tagállamok egymás közti kereskedelmére: „Ha a Bizottságnak határozataiban be kellene mutatnia a már nyújtott támogatások tényleges hatását, akkor ez – azon tagállamok hátrányára, amelyek a támogatásokat a tervezeti szakaszban bejelentik – azokat a tagállamokat részesítené előnyben, amelyek úgy nyújtanak támogatásokat, hogy megsértik az [EK] Alapszerződés 93. cikkének (3) bekezdésében lefektetett bejelentési kötelezettséget” (55).

| (146) | Le kell vonni azt a következtetést, hogy a vitatott kedvezményes áramdíj a kedvezményezettek piaci versenypozícióját javítja az uniós versenytársakkal szemben. Az esetjog szerint ilyen körülmények között azt kell megállapítani, hogy a Tagállamok közti kereskedelmet hátrányosan érinti és a versenyt torzítja (56). |
| --- | --- |

(146)

Le kell vonni azt a következtetést, hogy a vitatott kedvezményes áramdíj a kedvezményezettek piaci versenypozícióját javítja az uniós versenytársakkal szemben. Az esetjog szerint ilyen körülmények között azt kell megállapítani, hogy a Tagállamok közti kereskedelmet hátrányosan érinti és a versenyt torzítja (56).

5.1.5.   Következtetések a támogatás meglétére

| (147) | A Bizottság megállapította, hogy a vitatott 2004-es és 2005-ös díjszabások állami támogatást valósítanak meg az EUMSZ 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, és csak akkor engedélyezhetők, ha az Alapszerződésben foglalt kivételek egyikére jogosultak lesznek. Ez a döntés konzisztens az Alcoa esetben hozott ítélettel, amely tulajdonképpen azonos díjszabásra vonatkozott. |
| --- | --- |

(147)

A Bizottság megállapította, hogy a vitatott 2004-es és 2005-ös díjszabások állami támogatást valósítanak meg az EUMSZ 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, és csak akkor engedélyezhetők, ha az Alapszerződésben foglalt kivételek egyikére jogosultak lesznek. Ez a döntés konzisztens az Alcoa esetben hozott ítélettel, amely tulajdonképpen azonos díjszabásra vonatkozott.

5.2.   Új támogatás vagy meglevő támogatás

| (148) | Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 1. cikke tételesen felsorolja az összes szituációt, amelyben egy intézkedés meglevő támogatásnak minősül (57). |
| --- | --- |

(148)

Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 1. cikke tételesen felsorolja az összes szituációt, amelyben egy intézkedés meglevő támogatásnak minősül (57).

| (149) | Nem vitás, hogy az eljárás tárgyát képező vitatott intézkedések nem léptek hatályba, mielőtt Olaszország belépett volna az Unióba (a rendelet 1. cikke (b) pontjának i. alpontja), nem vélelmezték jóváhagyásukat arra tekintettel, hogy a Bizottság az előírt eljárási határidőn belül nem hozott határozatot (1. cikk (b) pontjának iii. alpontja), és nem vélelmezhető a támogatás megléte az elévülés lejárta miatt sem (1. cikk (b) pontjának iv. alpontja). Nem váltak támogatássá annak következtében sem, hogy a tagállam nem módosította a rendelkezéseit a közös piac fejlődése közben (az 1. cikk (b)pontja v. alpontjának első mondata). |
| --- | --- |

(149)

Nem vitás, hogy az eljárás tárgyát képező vitatott intézkedések nem léptek hatályba, mielőtt Olaszország belépett volna az Unióba (a rendelet 1. cikke (b) pontjának i. alpontja), nem vélelmezték jóváhagyásukat arra tekintettel, hogy a Bizottság az előírt eljárási határidőn belül nem hozott határozatot (1. cikk (b) pontjának iii. alpontja), és nem vélelmezhető a támogatás megléte az elévülés lejárta miatt sem (1. cikk (b) pontjának iv. alpontja). Nem váltak támogatássá annak következtében sem, hogy a tagállam nem módosította a rendelkezéseit a közös piac fejlődése közben (az 1. cikk (b)pontja v. alpontjának első mondata).

| (150) | A fentiek értelmében a Bizottság a határozatában a vitatott díjszabásokat új támogatásnak minősítette. |
| --- | --- |

(150)

A fentiek értelmében a Bizottság a határozatában a vitatott díjszabásokat új támogatásnak minősítette.

5.3.   A támogatás jogszerűsége

| (151) | Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése értelmében, a tagállamok támogatás nyújtására vagy módosítására irányuló minden tervüket kötelesek bejelenteni, és tilos a javasolt intézkedéseket hatályba léptetni, amíg a bejelentési eljárás jogerős döntéssel le nem zárult. |
| --- | --- |

(151)

Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése értelmében, a tagállamok támogatás nyújtására vagy módosítására irányuló minden tervüket kötelesek bejelenteni, és tilos a javasolt intézkedéseket hatályba léptetni, amíg a bejelentési eljárás jogerős döntéssel le nem zárult.

| (152) | Mivel Olaszország elmulasztotta a 2004-es rendelet 1. cikkét bejelenteni, a 2004-es díjszabások törvénybe ütköző támogatást valósítanak meg. |
| --- | --- |

(152)

Mivel Olaszország elmulasztotta a 2004-es rendelet 1. cikkét bejelenteni, a 2004-es díjszabások törvénybe ütköző támogatást valósítanak meg.

| (153) | Azonban Olaszország hivatalosan bejelentette a 80/2005. törvény 11. cikkének (12) bekezdését, és nem léptette hatályba az intézkedést. Ezzel betartotta a szerződés 108. cikke (3) bekezdésében foglalt kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(153)

Azonban Olaszország hivatalosan bejelentette a 80/2005. törvény 11. cikkének (12) bekezdését, és nem léptette hatályba az intézkedést. Ezzel betartotta a szerződés 108. cikke (3) bekezdésében foglalt kötelezettségeit.

6.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

| (154) | Az állami támogatás általános tilalmáról szóló EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alóli kivételként a támogatás csak akkor nyilvánítható összeegyeztethetőnek, ha az Alapszerződésben foglalt kivételek egyikére jogosult lesz. |
| --- | --- |

(154)

Az állami támogatás általános tilalmáról szóló EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alóli kivételként a támogatás csak akkor nyilvánítható összeegyeztethetőnek, ha az Alapszerződésben foglalt kivételek egyikére jogosult lesz.

| (155) | A 2004-es és 2005-ös díjszabások működési támogatást valósítanak meg. El kell utasítani Olaszországnak azt az igényét, hogy a 2005-ös díjszabásokat ne tekintsék működési támogatásnak, mert részét képezik a regionális támogatási stratégiának, és függvényei egy termelő beruházásnak. Még ha egy egyetértési jegyzőkönyv úgy rendelkezik is, hogy a kedvezményezetteknek bizonyos beruházásokat végre kell hajtaniuk, a 2005-ös kedvezményes díjszabásokban a támogatási komponens nem arányos része a rá jogosító kiadásnak, és nem függ a támogatás egy maximalizált mértékétől. Nincs arra utaló információ, hogy az intézkedés kielégíti a beruházási támogatás kritériumait, sem arra, hogy a támogatás ezzel arányos. Ehelyett, az intézkedést világosan a villamos energia fogyasztásához kapcsolták, és célja a villamos energia beszerzési költségeinek, vagyis az érintett vállalatoknál felmerülő működési költségeknek az enyhítése volt. Ezért ezt nem lehet beruházási támogatásnak magyarázni. |
| --- | --- |

(155)

A 2004-es és 2005-ös díjszabások működési támogatást valósítanak meg. El kell utasítani Olaszországnak azt az igényét, hogy a 2005-ös díjszabásokat ne tekintsék működési támogatásnak, mert részét képezik a regionális támogatási stratégiának, és függvényei egy termelő beruházásnak. Még ha egy egyetértési jegyzőkönyv úgy rendelkezik is, hogy a kedvezményezetteknek bizonyos beruházásokat végre kell hajtaniuk, a 2005-ös kedvezményes díjszabásokban a támogatási komponens nem arányos része a rá jogosító kiadásnak, és nem függ a támogatás egy maximalizált mértékétől. Nincs arra utaló információ, hogy az intézkedés kielégíti a beruházási támogatás kritériumait, sem arra, hogy a támogatás ezzel arányos. Ehelyett, az intézkedést világosan a villamos energia fogyasztásához kapcsolták, és célja a villamos energia beszerzési költségeinek, vagyis az érintett vállalatoknál felmerülő működési költségeknek az enyhítése volt. Ezért ezt nem lehet beruházási támogatásnak magyarázni.

| (156) | A működési támogatás elvben is összeférhetetlen a belső piaccal. A C–86/89. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben a Bíróság azt állapította meg, hogy „az érintett támogatás, amelyet különös feltételekhez kötés nélkül nyújtottak, kizárólag a felhasznált mennyiség alapján, az érintett vállalkozások számára nyújtott működési támogatásnak tekintendő, és, mint ilyen, hátrányosan, és a közérdeket sértően hatott ki a kereskedelmi feltételekre” (58). |
| --- | --- |

(156)

A működési támogatás elvben is összeférhetetlen a belső piaccal. A C–86/89. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben a Bíróság azt állapította meg, hogy „az érintett támogatás, amelyet különös feltételekhez kötés nélkül nyújtottak, kizárólag a felhasznált mennyiség alapján, az érintett vállalkozások számára nyújtott működési támogatásnak tekintendő, és, mint ilyen, hátrányosan, és a közérdeket sértően hatott ki a kereskedelmi feltételekre” (58).

| (157) | A T–459/93 sz. Siemens kontra Bizottság ügyben az Elsőfokú Bíróság felidézte azt az elvet, hogy „a működési támogatás, más szóval, a vállalkozás által egyébként normális esetben viselendő mindennapos vállalatvezetési, vagy a szokásos tevékenységhez kapcsolódó költségeket csökkentő támogatás, elvben nem tartozik a fenti 92. cikk (3) bekezdésének hatálya alá [ez a jelenleg hatályos EUMSZ 107. cikk (3) bekezdése] ... Az ide vonatkozó esetjog szerint az ilyen támogatás hatása elvben a verseny eltorzítása azokban a szektorokban, amelyek részére nyújtották, miközben nem kevésbé képtelen, a valódi természeténél fogva, akárcsak egyik fent felsorolt célját is elérni”. |
| --- | --- |

(157)

A T–459/93 sz. Siemens kontra Bizottság ügyben az Elsőfokú Bíróság felidézte azt az elvet, hogy „a működési támogatás, más szóval, a vállalkozás által egyébként normális esetben viselendő mindennapos vállalatvezetési, vagy a szokásos tevékenységhez kapcsolódó költségeket csökkentő támogatás, elvben nem tartozik a fenti 92. cikk (3) bekezdésének hatálya alá [ez a jelenleg hatályos EUMSZ 107. cikk (3) bekezdése] ... Az ide vonatkozó esetjog szerint az ilyen támogatás hatása elvben a verseny eltorzítása azokban a szektorokban, amelyek részére nyújtották, miközben nem kevésbé képtelen, a valódi természeténél fogva, akárcsak egyik fent felsorolt célját is elérni”.

| (158) | Ugyanakkor világosan meghatározták azokat a szituációkat, amelyek fennállása esetén nyújthatók működési támogatások. Működési támogatás nyújtható környezetvédelmi célokra a környezetvédelem céljaira nyújtható állami támogatásról szóló Közösségi iránymutatások alapján (59). A támogatott térségekben szintén engedélyezhető kivételes alapon a működési támogatás, mint regionális támogatás. A Bizottság megvizsgálta, hogy a vitatott díjszabások besorolhatók-e az egyik ilyen fenti kategóriába. |
| --- | --- |

(158)

Ugyanakkor világosan meghatározták azokat a szituációkat, amelyek fennállása esetén nyújthatók működési támogatások. Működési támogatás nyújtható környezetvédelmi célokra a környezetvédelem céljaira nyújtható állami támogatásról szóló Közösségi iránymutatások alapján (59). A támogatott térségekben szintén engedélyezhető kivételes alapon a működési támogatás, mint regionális támogatás. A Bizottság megvizsgálta, hogy a vitatott díjszabások besorolhatók-e az egyik ilyen fenti kategóriába.

| (159) | A Bizottság megállapítja, hogy a díjszabások semmilyen környezetvédelmi célt sem szolgálnak, következésképpen nem engedélyezhetők környezetvédelmi támogatás jogcímen sem. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság megállapítja, hogy a díjszabások semmilyen környezetvédelmi célt sem szolgálnak, következésképpen nem engedélyezhetők környezetvédelmi támogatás jogcímen sem.

6.1.   Összeegyeztethetőség az 1998. Évi Regionális Támogatási Iránymutatásokkal

| (160) | Kivételes esetben működési támogatás nyújtható a támogatásra jogosult támogatandó térségeknek az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában foglalt kivétel alapján. A szardíniai régió jogosult volt erre a támogatásra 2006 végéig. A Bizottság ezért megvizsgálta, hogy erre az időszakra engedélyezhetők-e a 2004-es és 2005-ös díjszabások a regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás alapján. |
| --- | --- |

(160)

Kivételes esetben működési támogatás nyújtható a támogatásra jogosult támogatandó térségeknek az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában foglalt kivétel alapján. A szardíniai régió jogosult volt erre a támogatásra 2006 végéig. A Bizottság ezért megvizsgálta, hogy erre az időszakra engedélyezhetők-e a 2004-es és 2005-ös díjszabások a regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás alapján.

| (161) | Az iránymutatás 4.15. pontja szerint működési támogatást kivételes esetben lehet nyújtani, amennyiben i. bizonyíthatóan hozzájárul a regionális fejlesztéshez, és a természete és ii. szintje arányos ahhoz a hátrányos helyzethez képest, amelyen enyhíteni kívánnak. A tagállamnak kell kimutatni a hátrányos helyzetét, és meg kell becsülnie a nagyságrendjét. Az iránymutatás 4.17. pontja szerint a működési támogatást korlátozott ideig és progresszíven csökkenő mértékben kell nyújtani. |
| --- | --- |

(161)

Az iránymutatás 4.15. pontja szerint működési támogatást kivételes esetben lehet nyújtani, amennyiben i. bizonyíthatóan hozzájárul a regionális fejlesztéshez, és a természete és ii. szintje arányos ahhoz a hátrányos helyzethez képest, amelyen enyhíteni kívánnak. A tagállamnak kell kimutatni a hátrányos helyzetét, és meg kell becsülnie a nagyságrendjét. Az iránymutatás 4.17. pontja szerint a működési támogatást korlátozott ideig és progresszíven csökkenő mértékben kell nyújtani.

| (162) | Az iránymutatás 2. pontja szerint „az egyetlen vállalkozásnak adott egyedi ad hoc támogatás folyósítása, vagy egyetlen tevékenységi területre korlátozott támogatás nagyban befolyásolhatja az érintett piacon zajló versenyt, a regionális fejlesztésre gyakorolt hatása pedig valószínűleg túl korlátozott. (...) Ebből kifolyólag a szóban forgó [a támogatás általános tilalmához képesti] eltéréseket általában csak olyan multiszektorális támogatási programok tekintetében lehet megállapítani, amelyek egy adott régióban az érintett ágazatokban tevékenykedő minden vállalkozás előtt nyitva állnak.” Természetszerűleg nincs összhangban a regionális támogatás szellemével az olyan áramdíjszabás, amelyet szelektíven nyújtanak egyes szektorok néhány egyedi vállalkozása számára, mert annak multiszektorálisnak kell lennie. Mivel azonban az ad hoc regionális támogatás nyújtása nincs abszolút értelemben tiltva, a Bizottság megvizsgálta, hogy léteznek-e olyan kivételes körülmények, amelyek mellett garantálni lehet a díjszabás odaítélését. |
| --- | --- |

(162)

Az iránymutatás 2. pontja szerint „az egyetlen vállalkozásnak adott egyedi ad hoc támogatás folyósítása, vagy egyetlen tevékenységi területre korlátozott támogatás nagyban befolyásolhatja az érintett piacon zajló versenyt, a regionális fejlesztésre gyakorolt hatása pedig valószínűleg túl korlátozott. (...) Ebből kifolyólag a szóban forgó [a támogatás általános tilalmához képesti] eltéréseket általában csak olyan multiszektorális támogatási programok tekintetében lehet megállapítani, amelyek egy adott régióban az érintett ágazatokban tevékenykedő minden vállalkozás előtt nyitva állnak.” Természetszerűleg nincs összhangban a regionális támogatás szellemével az olyan áramdíjszabás, amelyet szelektíven nyújtanak egyes szektorok néhány egyedi vállalkozása számára, mert annak multiszektorálisnak kell lennie. Mivel azonban az ad hoc regionális támogatás nyújtása nincs abszolút értelemben tiltva, a Bizottság megvizsgálta, hogy léteznek-e olyan kivételes körülmények, amelyek mellett garantálni lehet a díjszabás odaítélését.

| (163) | A Bizottság különös alapossággal vizsgálta meg a szardíniai villamosenergia-piac hiányosságait az Olaszország és a kedvezményezettek által benyújtott dokumentáció alapján, hogy megállapítsa, minősülhet-e hátrányos helyzetűnek a régió. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság különös alapossággal vizsgálta meg a szardíniai villamosenergia-piac hiányosságait az Olaszország és a kedvezményezettek által benyújtott dokumentáció alapján, hogy megállapítsa, minősülhet-e hátrányos helyzetűnek a régió.

6.1.1.   A szardíniai villamosenergia-piac az olaszországi kontextusban

| (164) | Az olasz villamosenergia-piac általában véve jelentős mértékben koncentrált, bár Észak-Olaszországban kisebb mértékben. Az ENEL az ország összes régiójában erőfölénnyel rendelkező szolgáltató, amely korábban monopolhelyzetben volt, kivéve Szardínián, ahol duopóliumot alkotott az E.ON-nal. Az ENEL jelentős piaci erővel rendelkezett, amelyről az olasz versenyhatóság megállapította, hogy számos esetben visszaélt a vele. Olaszországban a villamosenergia-árak általában magasak, mivel a termelés nagyrészt fosszilis üzemanyagokra (elsősorban földgázra) támaszkodik, az ország nem rendelkezik nukleáris kapacitással, és az Európa többi részével való hálózati összeköttetések telítettek. |
| --- | --- |

(164)

Az olasz villamosenergia-piac általában véve jelentős mértékben koncentrált, bár Észak-Olaszországban kisebb mértékben. Az ENEL az ország összes régiójában erőfölénnyel rendelkező szolgáltató, amely korábban monopolhelyzetben volt, kivéve Szardínián, ahol duopóliumot alkotott az E.ON-nal. Az ENEL jelentős piaci erővel rendelkezett, amelyről az olasz versenyhatóság megállapította, hogy számos esetben visszaélt a vele. Olaszországban a villamosenergia-árak általában magasak, mivel a termelés nagyrészt fosszilis üzemanyagokra (elsősorban földgázra) támaszkodik, az ország nem rendelkezik nukleáris kapacitással, és az Európa többi részével való hálózati összeköttetések telítettek.

| (165) | Szardínián, ahol az olaszországi energiakapacitás 4,1 %-a található (60), a villamos energiát elsősorban fosszilis üzemanyagokkal (szén, tüzelőolaj és finomítóból származó bitumen) működő hőerőművekben állítják elő. A sziget nem rendelkezik földgáz szállítására alkalmas infrastruktúrával. |
| --- | --- |

(165)

Szardínián, ahol az olaszországi energiakapacitás 4,1 %-a található (60), a villamos energiát elsősorban fosszilis üzemanyagokkal (szén, tüzelőolaj és finomítóból származó bitumen) működő hőerőművekben állítják elő. A sziget nem rendelkezik földgáz szállítására alkalmas infrastruktúrával.

| (166) | Szardínia nagy problémája a termelési túlkapacitás, ami elsősorban a rendszer magas költségű szegmensét (fűtőolajjal működő erőművek) jellemzi, és ami annak a meg nem valósult kormányprojektnek az eredménye, amelynek célja az volt, hogy Olaszország nehéziparát a szigeten koncentrálja, aminek következtében az ENEL túl sokat fektetett be a villamosenergia-erőművekbe. Eltekintve attól, hogy strukturálisan drágábbak, ezek az erőművek műszakilag gyorsan elavulnak. A megfigyelt időszakban a félsziget felé irányuló villamosenergia-kivitel a csekély összekapcsolódási kapacitás miatt szintén korlátozott volt, és telített is. (61). |
| --- | --- |

(166)

Szardínia nagy problémája a termelési túlkapacitás, ami elsősorban a rendszer magas költségű szegmensét (fűtőolajjal működő erőművek) jellemzi, és ami annak a meg nem valósult kormányprojektnek az eredménye, amelynek célja az volt, hogy Olaszország nehéziparát a szigeten koncentrálja, aminek következtében az ENEL túl sokat fektetett be a villamosenergia-erőművekbe. Eltekintve attól, hogy strukturálisan drágábbak, ezek az erőművek műszakilag gyorsan elavulnak. A megfigyelt időszakban a félsziget felé irányuló villamosenergia-kivitel a csekély összekapcsolódási kapacitás miatt szintén korlátozott volt, és telített is. (61).

| (167) | Két villamosenergia-vállalat, az ENEL és az E.ON birtokolja a szardíniai villamosenergia-szolgáltatás piacának 95 %-át (az E.ON mintegy 58 %-ot és az ENEL 42 %-ot). A villamosenergia-ágazatban jellemző versenyről végzett felmérés szerint (62) Szardínia a verseny szempontjából közösen erőfölénnyel rendelkező duopóliumnak tekinthető. A piaci koncentráció magas, bár nem itt a legmagasabb Olaszországban (63). Mivel az E.ON és az ENEL gyakorlatilag minden közepes és csúcsteljesítményű erőművet ellenőriz, minden idősávra vonatkozólag ez a két vállalat határozza meg az alkalmazandó árat. Mindazonáltal a szardíniai helyzet kevésbé súlyos a dél-olaszországinál, ahol minden idősávban az ENEL határozza meg az áramdíjakat (64). |
| --- | --- |

(167)

Két villamosenergia-vállalat, az ENEL és az E.ON birtokolja a szardíniai villamosenergia-szolgáltatás piacának 95 %-át (az E.ON mintegy 58 %-ot és az ENEL 42 %-ot). A villamosenergia-ágazatban jellemző versenyről végzett felmérés szerint (62) Szardínia a verseny szempontjából közösen erőfölénnyel rendelkező duopóliumnak tekinthető. A piaci koncentráció magas, bár nem itt a legmagasabb Olaszországban (63). Mivel az E.ON és az ENEL gyakorlatilag minden közepes és csúcsteljesítményű erőművet ellenőriz, minden idősávra vonatkozólag ez a két vállalat határozza meg az alkalmazandó árat. Mindazonáltal a szardíniai helyzet kevésbé súlyos a dél-olaszországinál, ahol minden idősávban az ENEL határozza meg az áramdíjakat (64).

| (168) | Olaszországban a villamos energia nagykereskedelmi ára Európában az egyik legmagasabb (65), és a Szardínián alkalmazott ár Olaszországban a legmagasabbak közé tartozik. 2007-ben, a nemzeti átlagár (PUN) 70,99 EUR/MWh volt, míg a szardíniai átlagár 75 EUR/MWh volt, amely csökkenést jelent a 2006-os 80 EUR/MWh árhoz képest (66). 2008-ban és 2009-ben tovább folytatódott a szardíniai regionális átlagárak emelkedésének trendje. 2009 első felében Szardínián az árak folyamatosan a nemzeti átlag felett voltak (106,60 EUR/MWh átlagár a 60,50 EUR/MWh árhoz viszonyítva). |
| --- | --- |

(168)

Olaszországban a villamos energia nagykereskedelmi ára Európában az egyik legmagasabb (65), és a Szardínián alkalmazott ár Olaszországban a legmagasabbak közé tartozik. 2007-ben, a nemzeti átlagár (PUN) 70,99 EUR/MWh volt, míg a szardíniai átlagár 75 EUR/MWh volt, amely csökkenést jelent a 2006-os 80 EUR/MWh árhoz képest (66). 2008-ban és 2009-ben tovább folytatódott a szardíniai regionális átlagárak emelkedésének trendje. 2009 első felében Szardínián az árak folyamatosan a nemzeti átlag felett voltak (106,60 EUR/MWh átlagár a 60,50 EUR/MWh árhoz viszonyítva).

| (169) | A kétoldalú egyezmények szerint a kedvezményes díjszabás kedvezményezettjei Szardínián 2004/2005-ben 60–65 EUR/MWh közötti nagyságrendű díjakat fizettek. Ezeket az árakat nem lehetett összehasonlítani az olasz kontinensen feljegyzett árakkal, mivel a Bizottságnak nem álltak rendelkezésére a vonatkozó adatok (Olaszország állítása szerint nem volt képes ezeket szolgáltatni – lásd a fenti (92) preambulumbekezdést). A kétoldalú szerződések keretében vásárolt energia ártrendjeire nézve a fenti, messzemenően reprezentatív ártrendek elemzése alapján feltételezhető, hogy a vizsgált időszakban a nagy energiafogyasztó vállalatok Szardínia szigetén a villamos energiát magasabb áron vásárolták, mint amelyet az olaszországi kontinensen fizettek érte. |
| --- | --- |

(169)

A kétoldalú egyezmények szerint a kedvezményes díjszabás kedvezményezettjei Szardínián 2004/2005-ben 60–65 EUR/MWh közötti nagyságrendű díjakat fizettek. Ezeket az árakat nem lehetett összehasonlítani az olasz kontinensen feljegyzett árakkal, mivel a Bizottságnak nem álltak rendelkezésére a vonatkozó adatok (Olaszország állítása szerint nem volt képes ezeket szolgáltatni – lásd a fenti (92) preambulumbekezdést). A kétoldalú szerződések keretében vásárolt energia ártrendjeire nézve a fenti, messzemenően reprezentatív ártrendek elemzése alapján feltételezhető, hogy a vizsgált időszakban a nagy energiafogyasztó vállalatok Szardínia szigetén a villamos energiát magasabb áron vásárolták, mint amelyet az olaszországi kontinensen fizettek érte.

| (170) | Összegzésül elmondható, hogy a szardíniai villamosenergia-piac számos problémával küzd, ezek a következők: magas árak, erős piac koncentráció, nagy erőfölénnyel rendelkező szolgáltatók, a piac magas költségű szegmensében termelési túlkapacitás, nem hatékony és elavult erőművek, a földgázhoz való hozzáférés és a hálózati összeköttetés hiánya. Valószínűleg ezeknek a problémáknak köszönhető, hogy a végfelhasználók, köztük a legtöbb energiát felhasználók is magasabb áramdíjat fizetnek. |
| --- | --- |

(170)

Összegzésül elmondható, hogy a szardíniai villamosenergia-piac számos problémával küzd, ezek a következők: magas árak, erős piac koncentráció, nagy erőfölénnyel rendelkező szolgáltatók, a piac magas költségű szegmensében termelési túlkapacitás, nem hatékony és elavult erőművek, a földgázhoz való hozzáférés és a hálózati összeköttetés hiánya. Valószínűleg ezeknek a problémáknak köszönhető, hogy a végfelhasználók, köztük a legtöbb energiát felhasználók is magasabb áramdíjat fizetnek.

6.1.2.   A regionális hátrány fennállása

| (171) | Először is meg kell állapítani, hogy ezek a problémák regionális hátrányt eredményeznek-e, azaz hogy Szardínia gazdasági fejlődését súlyosan érintik-e. A C 34/02 esetben a Bizottság nem ismerte el, hogy az energiahálózati összeköttetés hiánya hátrányt okozott (67). Az a tény, hogy a kkv-ket kevésbé sújtják a magas villamosenergia-árak, mint a nagy energiafogyasztó vállalatokat, azt jelenti, hogy egyetlen ágazat érdekei nem azonosíthatók az egész régió érdekeivel. A Bizottság úgy véli, hogy Olaszország nem bizonyította elégségesen, hogy a szardíniai villamosenergia-piac állapota regionális hátrány. |
| --- | --- |

(171)

Először is meg kell állapítani, hogy ezek a problémák regionális hátrányt eredményeznek-e, azaz hogy Szardínia gazdasági fejlődését súlyosan érintik-e. A C 34/02 esetben a Bizottság nem ismerte el, hogy az energiahálózati összeköttetés hiánya hátrányt okozott (67). Az a tény, hogy a kkv-ket kevésbé sújtják a magas villamosenergia-árak, mint a nagy energiafogyasztó vállalatokat, azt jelenti, hogy egyetlen ágazat érdekei nem azonosíthatók az egész régió érdekeivel. A Bizottság úgy véli, hogy Olaszország nem bizonyította elégségesen, hogy a szardíniai villamosenergia-piac állapota regionális hátrány.

| (172) | Ezért még akkor is, ha létezik regionális hátrány, a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatásokban megfogalmazott kritériumoknak is meg kell felelni. A Bizottság ennek megfelelően értékelte, hogy ezek a feltételek teljesültek-e. |
| --- | --- |

(172)

Ezért még akkor is, ha létezik regionális hátrány, a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatásokban megfogalmazott kritériumoknak is meg kell felelni. A Bizottság ennek megfelelően értékelte, hogy ezek a feltételek teljesültek-e.

6.1.3.   A regionális fejlődéshez való hozzájárulás

| (173) | A támogatásnak fenntartható módon kell hozzájárulnia a régió fejlődéséhez, és arányosnak kell lennie azokkal a hátrányokkal, amelyeket enyhíteni kíván. Egy támogatott régió számára nyújtott működési támogatásokat nem lehet azért engedélyezni, egyetlen ágazat nehézségekkel küzd. Be kell bizonyítani, hogy azok tartósan hozzájárulnak a régió fejlődéséhez. A jelenlegi esetben ez valószínűtlen. Még akkor is, ha feltételezzük, hogy a szigeten bizonyos ipari termelőüzemek fenntartása hozzájárul a munkahelyek és egy ipari telep megtartásához, ezek a hatások nem lennének tartósak. Ha a magas villamosenergia-költségek képeznék Szardínia strukturális problémáját, ahogyan ezt Olaszország állítja, akkor a sok energiát igénylő iparágakban tapasztalt nehézségek ismét a felszínre kerülnének, amint a kedvezményeket megszűntetnék. |
| --- | --- |

(173)

A támogatásnak fenntartható módon kell hozzájárulnia a régió fejlődéséhez, és arányosnak kell lennie azokkal a hátrányokkal, amelyeket enyhíteni kíván. Egy támogatott régió számára nyújtott működési támogatásokat nem lehet azért engedélyezni, egyetlen ágazat nehézségekkel küzd. Be kell bizonyítani, hogy azok tartósan hozzájárulnak a régió fejlődéséhez. A jelenlegi esetben ez valószínűtlen. Még akkor is, ha feltételezzük, hogy a szigeten bizonyos ipari termelőüzemek fenntartása hozzájárul a munkahelyek és egy ipari telep megtartásához, ezek a hatások nem lennének tartósak. Ha a magas villamosenergia-költségek képeznék Szardínia strukturális problémáját, ahogyan ezt Olaszország állítja, akkor a sok energiát igénylő iparágakban tapasztalt nehézségek ismét a felszínre kerülnének, amint a kedvezményeket megszűntetnék.

| (174) | Az olasz hatóságok a kedvezményeket ideiglenes intézkedésként jellemzik, amely a villamosenergia-termeléssel és a hálózati összeköttetéssel kapcsolatos aktuális projektek (a GALSI gázvezeték és a SAPEI tengerfenékkábel-rendszer) (68) megvalósulásával 2010-ben jár le. Olaszország azt állította, hogy a jobb hálózati összeköttetés az ezekre a társaságokra terhelt áramdíjakat le fogja vinni. A Bizottság úgy véli, hogy bár az új infrastruktúra csökkentheti vagy kiegyenlítheti az árkülönbségeket Szardínia és az anyaország között, azonban nem valószínű, hogy ezek a projektek felezni fogják a villamos energia árait, vagyis hogy arra a szintre hozzák, amellyel állítólagosan hosszú távon gazdaságos ipari tevékenységet lehet folytatni. |
| --- | --- |

(174)

Az olasz hatóságok a kedvezményeket ideiglenes intézkedésként jellemzik, amely a villamosenergia-termeléssel és a hálózati összeköttetéssel kapcsolatos aktuális projektek (a GALSI gázvezeték és a SAPEI tengerfenékkábel-rendszer) (68) megvalósulásával 2010-ben jár le. Olaszország azt állította, hogy a jobb hálózati összeköttetés az ezekre a társaságokra terhelt áramdíjakat le fogja vinni. A Bizottság úgy véli, hogy bár az új infrastruktúra csökkentheti vagy kiegyenlítheti az árkülönbségeket Szardínia és az anyaország között, azonban nem valószínű, hogy ezek a projektek felezni fogják a villamos energia árait, vagyis hogy arra a szintre hozzák, amellyel állítólagosan hosszú távon gazdaságos ipari tevékenységet lehet folytatni.

| (175) | A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a nagy fogyasztók villamosenergia-költségeinek csökkentésére irányuló állami támogatás nem ösztönzi a villamosenergia-szolgáltatókat arra, hogy a megrendelőik megtartása érdekében áraikat csökkentsék, és nem akadályozza meg a költségstruktúra romlását sem. Ehelyett a támogatás a villamosenergia-szolgáltatókat arra ösztönzi, hogy kihasználják piaci erejüket. Következésképpen még akkor is, ha a létező túlkapacitásra való tekintettel a nagyfogyasztó vállalatok versenyképes árra tudnának szert tenni, leszámítva a villamosenergia-szállítók piaci erejét (amelyeknek, Olaszország és a kedvezményezettek szerint, érdekükben állhat a magas árak fenntartása), a Bizottság úgy véli, hogy nem a kedvezményes díj tűnik a legalkalmasabb eszköznek e piaci erőfölény csökkentésére. |
| --- | --- |

(175)

A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a nagy fogyasztók villamosenergia-költségeinek csökkentésére irányuló állami támogatás nem ösztönzi a villamosenergia-szolgáltatókat arra, hogy a megrendelőik megtartása érdekében áraikat csökkentsék, és nem akadályozza meg a költségstruktúra romlását sem. Ehelyett a támogatás a villamosenergia-szolgáltatókat arra ösztönzi, hogy kihasználják piaci erejüket. Következésképpen még akkor is, ha a létező túlkapacitásra való tekintettel a nagyfogyasztó vállalatok versenyképes árra tudnának szert tenni, leszámítva a villamosenergia-szállítók piaci erejét (amelyeknek, Olaszország és a kedvezményezettek szerint, érdekükben állhat a magas árak fenntartása), a Bizottság úgy véli, hogy nem a kedvezményes díj tűnik a legalkalmasabb eszköznek e piaci erőfölény csökkentésére.

6.1.4.   Arányosság

| (176) | A kedvezményezettek számára fizetett áramdíj-támogatást nem az alapján számították ki, hogy ellensúlyozzák a regionális aránytalanságot (azaz az Itáliai-félszigeten és Szardínián azonos vevőkategória esetén alkalmazott árak közötti különbséget), hanem a szardíniai árakat a kedvezményezettek uniós versenytársai által fizetett áramdíjakhoz igazították. A szardíniai kedvezményezettek számára megállapított árak rendkívül alacsonyak, feltétlenül alacsonyabbak az olasz félszigeten fizetett áraknál, amelyek az EU legmagasabb áramdíjai közé tartoznak. Ezért a díj nem arányos azokkal a regionális hátrányokkal, amelyeket állítólag enyhíteni szeretne. |
| --- | --- |

(176)

A kedvezményezettek számára fizetett áramdíj-támogatást nem az alapján számították ki, hogy ellensúlyozzák a regionális aránytalanságot (azaz az Itáliai-félszigeten és Szardínián azonos vevőkategória esetén alkalmazott árak közötti különbséget), hanem a szardíniai árakat a kedvezményezettek uniós versenytársai által fizetett áramdíjakhoz igazították. A szardíniai kedvezményezettek számára megállapított árak rendkívül alacsonyak, feltétlenül alacsonyabbak az olasz félszigeten fizetett áraknál, amelyek az EU legmagasabb áramdíjai közé tartoznak. Ezért a díj nem arányos azokkal a regionális hátrányokkal, amelyeket állítólag enyhíteni szeretne.

| (177) | Ha ezzel a módszerrel számolják ki a támogatás összegét, akkor az intézkedés regionális célok helyett inkább iparpolitikai célokat szolgál. A kedvezmények iparpolitikai dimenzióit Olaszország valóban többször is hangsúlyozta beadványaiban. |
| --- | --- |

(177)

Ha ezzel a módszerrel számolják ki a támogatás összegét, akkor az intézkedés regionális célok helyett inkább iparpolitikai célokat szolgál. A kedvezmények iparpolitikai dimenzióit Olaszország valóban többször is hangsúlyozta beadványaiban.

6.1.5.   Fokozatos csökkentés

| (178) | A regionális működési támogatásoknak fokozatosan csökkenő jellegűnek kell lenniük (lásd a Regionális Támogatási Iránymutatás 4.17. pontját). Mivel a frissítési mechanizmusok eltérnek a 2004-es és a 2005-ös kedvezményes díjszabások esetében, ezeket külön kellett értékelni. |
| --- | --- |

(178)

A regionális működési támogatásoknak fokozatosan csökkenő jellegűnek kell lenniük (lásd a Regionális Támogatási Iránymutatás 4.17. pontját). Mivel a frissítési mechanizmusok eltérnek a 2004-es és a 2005-ös kedvezményes díjszabások esetében, ezeket külön kellett értékelni.

| (179) | A 2004-es díjakat a tüzelőanyag-árak változásai alapján indexálták, és csak emelkedhettek vagy változatlanok maradtak. Olaszország szerint ez biztosította, hogy a támogatás fokozatosan csökkenthető volt. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a fokozatos csökkentés követelménye csak akkor teljesül, ha a kompenzációs kifizetések – amelyek megegyeznek a támogatás tényleges összegével – az idő előrehaladásával garantáltan csökkennek. Nem elegendő, hogy a díj az idővel növekszik, mert a magasabb díjszabás természetesen magasabb összegű támogatást is jelent, ha időközben az érintett piac végfelhasználóira terhelt árak gyorsabban emelkedtek, mint a díjszabás. Az olasz módszer e tekintetben semmilyen garanciát sem tartalmaz (69). |
| --- | --- |

(179)

A 2004-es díjakat a tüzelőanyag-árak változásai alapján indexálták, és csak emelkedhettek vagy változatlanok maradtak. Olaszország szerint ez biztosította, hogy a támogatás fokozatosan csökkenthető volt. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a fokozatos csökkentés követelménye csak akkor teljesül, ha a kompenzációs kifizetések – amelyek megegyeznek a támogatás tényleges összegével – az idő előrehaladásával garantáltan csökkennek. Nem elegendő, hogy a díj az idővel növekszik, mert a magasabb díjszabás természetesen magasabb összegű támogatást is jelent, ha időközben az érintett piac végfelhasználóira terhelt árak gyorsabban emelkedtek, mint a díjszabás. Az olasz módszer e tekintetben semmilyen garanciát sem tartalmaz (69).

| (180) | Ami a 2005-ös díjszabásokat illeti, a Bizottság megvizsgálta a 80/2005. sz. törvény 11. cikk (13) bekezdésével bevezetett indexálási mechanizmust az AEEG által a 217/05 határozatban kifejtett értelmezés szerint (lásd a (33) preambulumbekezdést). Az AEEG alkalmazandó szabályai szerint az áramdíjakat évente oly módon emelni kell, hogy tükrözze az uniós árak trendjét, de az emelés nem haladhatja meg a 4 %-ot. Olaszország szerint ez a mechanizmus biztosítja a folyamatos csökkentést. |
| --- | --- |

(180)

Ami a 2005-ös díjszabásokat illeti, a Bizottság megvizsgálta a 80/2005. sz. törvény 11. cikk (13) bekezdésével bevezetett indexálási mechanizmust az AEEG által a 217/05 határozatban kifejtett értelmezés szerint (lásd a (33) preambulumbekezdést). Az AEEG alkalmazandó szabályai szerint az áramdíjakat évente oly módon emelni kell, hogy tükrözze az uniós árak trendjét, de az emelés nem haladhatja meg a 4 %-ot. Olaszország szerint ez a mechanizmus biztosítja a folyamatos csökkentést.

| (181) | A Bizottság azonban úgy véli, hogy bár a névleges díjak meglehetősen korlátozott mértékben növekednek évente, ez nem jelenti azt, hogy a támogatás nettó összege – a kompenzációs kifizetésekben mérve – az idővel csökkenni fog. |
| --- | --- |

(181)

A Bizottság azonban úgy véli, hogy bár a névleges díjak meglehetősen korlátozott mértékben növekednek évente, ez nem jelenti azt, hogy a támogatás nettó összege – a kompenzációs kifizetésekben mérve – az idővel csökkenni fog.

| (182) | Ha elfogadjuk, hogy az energiatőzsdék árfolyamtrendjeit megfelelően reprezentálják a bilaterális szerződéses árak változásait, ahogy ezt Olaszország javasolta, a 2005-ös kedvezményes díjak csak akkor lennének fokozatosan csökkenőek, amikor az átlagos uniós árak leesnek (mivel a kedvezményes díjak nem csökkenhetnek, csak emelkedhetnek). Minden más esetben a kedvezményes díjak növekvő előnyöket közvetítenek (70). Mivel 2004-től legalább 2007-ig az EU átlagos áramdíjai erősen emelkedő tendenciát mutattak (évi 4 %-nál gyorsabban emelkedtek), a 2005-ös díjakban lévő támogatási összegnek is folyamatosan emelkednie kellett. |
| --- | --- |

(182)

Ha elfogadjuk, hogy az energiatőzsdék árfolyamtrendjeit megfelelően reprezentálják a bilaterális szerződéses árak változásait, ahogy ezt Olaszország javasolta, a 2005-ös kedvezményes díjak csak akkor lennének fokozatosan csökkenőek, amikor az átlagos uniós árak leesnek (mivel a kedvezményes díjak nem csökkenhetnek, csak emelkedhetnek). Minden más esetben a kedvezményes díjak növekvő előnyöket közvetítenek (70). Mivel 2004-től legalább 2007-ig az EU átlagos áramdíjai erősen emelkedő tendenciát mutattak (évi 4 %-nál gyorsabban emelkedtek), a 2005-ös díjakban lévő támogatási összegnek is folyamatosan emelkednie kellett.

| (183) | Olaszország továbbá azt állítja, hogy a valóságban a bilaterális szerződésekben kevésbé emelkednek az árak, mint az energiatőzsdén, ezért a 2005-ös kedvezményes árak ténylegesen csökkenő tendenciájúak. A Bizottság hangsúlyozza, hogy az értékelésre benyújtott indexálási módszer az energiatőzsdék árfolyam-változásain alapszik, és Olaszország nem szolgáltatott adatokat a kétoldalú szerződéses árak alakulását illetően. Ezért Olaszország nyilatkozata nem kellőképpen alátámasztott. |
| --- | --- |

(183)

Olaszország továbbá azt állítja, hogy a valóságban a bilaterális szerződésekben kevésbé emelkednek az árak, mint az energiatőzsdén, ezért a 2005-ös kedvezményes árak ténylegesen csökkenő tendenciájúak. A Bizottság hangsúlyozza, hogy az értékelésre benyújtott indexálási módszer az energiatőzsdék árfolyam-változásain alapszik, és Olaszország nem szolgáltatott adatokat a kétoldalú szerződéses árak alakulását illetően. Ezért Olaszország nyilatkozata nem kellőképpen alátámasztott.

| (184) | A valóságban a Bizottság rendelkezésére álló korlátozott információ éppen az ellenkezőjét sugallja, vagyis, hogy a bilaterális szerződéses árak meredeken emelkedtek Szardínián (lásd pl. az Eurallumina nyilatkozatát, hogy 2005/2006-ban 80 EUR/MWh áramdíjat fizetett a szabadpiacon, szemben a 2004-es 65 EUR/MWh árral). Ha ilyen körülmények között alkalmazták volna a kedvezményes díjszabásokat, a kompenzációs kifizetések ebben az időszakban emelkedtek volna. |
| --- | --- |

(184)

A valóságban a Bizottság rendelkezésére álló korlátozott információ éppen az ellenkezőjét sugallja, vagyis, hogy a bilaterális szerződéses árak meredeken emelkedtek Szardínián (lásd pl. az Eurallumina nyilatkozatát, hogy 2005/2006-ban 80 EUR/MWh áramdíjat fizetett a szabadpiacon, szemben a 2004-es 65 EUR/MWh árral). Ha ilyen körülmények között alkalmazták volna a kedvezményes díjszabásokat, a kompenzációs kifizetések ebben az időszakban emelkedtek volna.

| (185) | Ezért sem a 2004-es díjszabás, sem a 2005-ös díjszabás nem teljesíti a fokozatos csökkentés követelményét. |
| --- | --- |

(185)

Ezért sem a 2004-es díjszabás, sem a 2005-ös díjszabás nem teljesíti a fokozatos csökkentés követelményét.

6.1.6.   Következtetések a regionális támogatás összeegyeztethetőségével kapcsolatban

| (186) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az eljárás tárgyát képező kedvezményes díjszabások nem összeegyeztethetők a regionális támogatással az 1998-as Regionális Támogatás Iránymutatása értelmében. Mivel Szardínia 2006. december végétől nem jogosult támogatásra a 107. cikk (3) bekezdésének (a) pontja értelmében, a támogatás összeegyeztethetőségét nem szükséges megvizsgálni a 2007–2013-as időszakra a Regionális Támogatási Iránymutatók alapján. |
| --- | --- |

(186)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az eljárás tárgyát képező kedvezményes díjszabások nem összeegyeztethetők a regionális támogatással az 1998-as Regionális Támogatás Iránymutatása értelmében. Mivel Szardínia 2006. december végétől nem jogosult támogatásra a 107. cikk (3) bekezdésének (a) pontja értelmében, a támogatás összeegyeztethetőségét nem szükséges megvizsgálni a 2007–2013-as időszakra a Regionális Támogatási Iránymutatók alapján.

| (187) | A Bizottság hasonlóan negatívan foglalt állást 2005-ben az Eurallumina szardíniai energiaköltségeinek csökkentését célzó intézkedés tárgyában. A Bizottság megállapította, hogy a Regionális Támogatási Iránymutatás alapján nem volt engedélyezhető az a vitatott intézkedés, amely a nehézolajokra kivetett adó alól adott mentességet (71). |
| --- | --- |

(187)

A Bizottság hasonlóan negatívan foglalt állást 2005-ben az Eurallumina szardíniai energiaköltségeinek csökkentését célzó intézkedés tárgyában. A Bizottság megállapította, hogy a Regionális Támogatási Iránymutatás alapján nem volt engedélyezhető az a vitatott intézkedés, amely a nehézolajokra kivetett adó alól adott mentességet (71).

6.2.   Az összeegyeztethetőséget illető további megfontolások

| (188) | Olaszország és az érintett vállalkozások terjesztették be, hogy a rendszerek a villamosenergia-piac hiányosságait szándékozott orvosolni, amelyen még nem voltak versenyképesek az árak. Úgy érveltek, hogy az energiaárak veszélyeztetik a nagy energiafogyasztású iparágak versenyképességét. Állításuk szerint a támogatásnak ösztönző hatása van, mivel ez nélkül a vállalatok bezárnának. |
| --- | --- |

(188)

Olaszország és az érintett vállalkozások terjesztették be, hogy a rendszerek a villamosenergia-piac hiányosságait szándékozott orvosolni, amelyen még nem voltak versenyképesek az árak. Úgy érveltek, hogy az energiaárak veszélyeztetik a nagy energiafogyasztású iparágak versenyképességét. Állításuk szerint a támogatásnak ösztönző hatása van, mivel ez nélkül a vállalatok bezárnának.

| (189) | A Bizottság nem fogadja el, hogy a pár iparvállalat részére nyújtott működési támogatás megfelelő intézkedés lenne a minden áramfogyasztót hátrányosan érintő helyi villamosenergia-piaci verseny hiányára. |
| --- | --- |

(189)

A Bizottság nem fogadja el, hogy a pár iparvállalat részére nyújtott működési támogatás megfelelő intézkedés lenne a minden áramfogyasztót hátrányosan érintő helyi villamosenergia-piaci verseny hiányára.

| (190) | Az is megkérdőjelezhető, hogy a támogatás megfelelő és arányos eszköz-e annak a megakadályozására, hogy termelést az unión kívülre helyezzék. Nincs precedens sem a Bizottság határozatai, sem az Unió bírósági ítéletei között arra, hogy elfogadták volna ezt az érvet az állami támogatás nyújtásának megindokolására. A termelés részben vagy teljesen történő kiszervezése a társaságok üzleti stratégiájának részét képezi, és a Bizottság sohasem fogadta el, hogy ez a piac összeomlását jelentette volna. A Terni
   (72) és Alcoa
   (73) ügyekben a Bizottság kételkedését fejezte ki a hasonló érvekkel szemben, amikor a támogatási intézkedéseket össze kívánták kapcsolni az ipari termelésnek az EU-n kívülre történő kiszervezése megakadályozásának céljával. |
| --- | --- |

(190)

Az is megkérdőjelezhető, hogy a támogatás megfelelő és arányos eszköz-e annak a megakadályozására, hogy termelést az unión kívülre helyezzék. Nincs precedens sem a Bizottság határozatai, sem az Unió bírósági ítéletei között arra, hogy elfogadták volna ezt az érvet az állami támogatás nyújtásának megindokolására. A termelés részben vagy teljesen történő kiszervezése a társaságok üzleti stratégiájának részét képezi, és a Bizottság sohasem fogadta el, hogy ez a piac összeomlását jelentette volna. A Terni
   (72) és Alcoa
   (73) ügyekben a Bizottság kételkedését fejezte ki a hasonló érvekkel szemben, amikor a támogatási intézkedéseket össze kívánták kapcsolni az ipari termelésnek az EU-n kívülre történő kiszervezése megakadályozásának céljával.

| (191) | Arra is rá kell mutatni, hogy az olyan szakmai szervezetek, mint például a versenyképességgel, energiával és környezettel foglalkozó magas szintű csoport (74) eljárás során idézett következtetései nem azt vetik fel, hogy a magas energiaárak versenyképessége érdekében speciális állami támogatást kell nyújtani, hanem inkább, hogy az alkalmazott állami támogatások során teljes mértékben be kell tartani azok szabályait (75). |
| --- | --- |

(191)

Arra is rá kell mutatni, hogy az olyan szakmai szervezetek, mint például a versenyképességgel, energiával és környezettel foglalkozó magas szintű csoport (74) eljárás során idézett következtetései nem azt vetik fel, hogy a magas energiaárak versenyképessége érdekében speciális állami támogatást kell nyújtani, hanem inkább, hogy az alkalmazott állami támogatások során teljes mértékben be kell tartani azok szabályait (75).

| (192) | A fentiek értelmében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vitatott 2004-es és 2005-ös díjszabások nem jogosultak az EUMSZ. 107. cikkében meghatározott kivételekre. Az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében felsorolt kivételek sem alkalmazhatók, mert a támogatás nem szociális jellegű, nem természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítása szolgál, és nem a Németország felosztásából eredő gazdasági hátrányok ellensúlyozására vonatkozik. Az EUMSZ. 107. cikke (3) bekezdésének b) és d) pontjában említett kivételeket sem lehet alkalmazni, mert az intézkedés nem egy közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításához vagy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetéséhez, vagy a kultúrát és a kulturális örökség megőrzésének előmozdításához nyújt támogatást. Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában felsorolt eltérésre vonatkozóan a fenti (160)–(187) preambulumbekezdésben ismertetett elemzés bemutatta, hogy a támogatást nem lehet a rendkívül alacsony életszínvonalú vagy jelentős alulfoglalkoztatással küzdő térségek gazdasági fejlődését előmozdító támogatásként engedélyezni. Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjára tekintettel a működési támogatás elvben sem jogosít erre a kivételre, ahogy ezt a (155)–(158) preambulumbekezdések kimutatták, és a Bizottság sem tudott megállapítani egyetlen olyan különleges körülményt sem, amely indokolhatná ebben az esetben az ilyen támogatás nyújtását. |
| --- | --- |

(192)

A fentiek értelmében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vitatott 2004-es és 2005-ös díjszabások nem jogosultak az EUMSZ. 107. cikkében meghatározott kivételekre. Az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében felsorolt kivételek sem alkalmazhatók, mert a támogatás nem szociális jellegű, nem természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítása szolgál, és nem a Németország felosztásából eredő gazdasági hátrányok ellensúlyozására vonatkozik. Az EUMSZ. 107. cikke (3) bekezdésének b) és d) pontjában említett kivételeket sem lehet alkalmazni, mert az intézkedés nem egy közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításához vagy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetéséhez, vagy a kultúrát és a kulturális örökség megőrzésének előmozdításához nyújt támogatást. Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában felsorolt eltérésre vonatkozóan a fenti (160)–(187) preambulumbekezdésben ismertetett elemzés bemutatta, hogy a támogatást nem lehet a rendkívül alacsony életszínvonalú vagy jelentős alulfoglalkoztatással küzdő térségek gazdasági fejlődését előmozdító támogatásként engedélyezni. Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjára tekintettel a működési támogatás elvben sem jogosít erre a kivételre, ahogy ezt a (155)–(158) preambulumbekezdések kimutatták, és a Bizottság sem tudott megállapítani egyetlen olyan különleges körülményt sem, amely indokolhatná ebben az esetben az ilyen támogatás nyújtását.

| (193) | A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy mind a 2004-es, mind a 2005-ös kedvezményes díjszabások összeegyeztethetetlenek a belső piaccal. |
| --- | --- |

(193)

A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy mind a 2004-es, mind a 2005-ös kedvezményes díjszabások összeegyeztethetetlenek a belső piaccal.

| (194) | Ennek a következtetésnek a levonása után a Bizottság nem vizsgálta a (31) preambulumbekezdésekben hivatkozott új támogatás, sem a régi összeegyeztethetetlen támogatás esetleges halmozódó hatását a Deggendorf ítéletre tekintettel. |
| --- | --- |

(194)

Ennek a következtetésnek a levonása után a Bizottság nem vizsgálta a (31) preambulumbekezdésekben hivatkozott új támogatás, sem a régi összeegyeztethetetlen támogatás esetleges halmozódó hatását a Deggendorf ítéletre tekintettel.

7.   VISSZAFIZETTETÉS

| (195) | A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetetlen, jogellenes támogatás esetén a hatékony versenyt helyre kell állítani, kivéve, ha a visszafizetés ellentétes a közösségi jog valamely általános alapelvével. |
| --- | --- |

(195)

A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetetlen, jogellenes támogatás esetén a hatékony versenyt helyre kell állítani, kivéve, ha a visszafizetés ellentétes a közösségi jog valamely általános alapelvével.

| (196) | A jelen esetben csak a 2004-es díjszabásokra (C 38/A/04 ügy) vonatkozik a visszafizetés, mivel a 2005-ös díjszabásokat (C 13/06 ügy) nem vezették be. |
| --- | --- |

(196)

A jelen esetben csak a 2004-es díjszabásokra (C 38/A/04 ügy) vonatkozik a visszafizetés, mivel a 2005-ös díjszabásokat (C 13/06 ügy) nem vezették be.

7.1.   A jogos elvárások és a közösségi jog egyéb olyan általános alapelvei, amelyek alkalmasak a támogatás visszafizetésének megakadályozására

| (197) | A hatályos esetjog szerint, amikor egy támogatást úgy vezetnek be, hogy arról a Bizottságot ezt megelőzően az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerint nem tájékoztatják, a támogatás kedvezményezettje nem hivatkozhat e támogatás szabályszerűségébe vetett jogos elvárásra (76). Egy gondos vállalkozás tudnia kell, hogy a bejelentési eljárás megtörtént-e, és hogy a támogatás törvényes-e. |
| --- | --- |

(197)

A hatályos esetjog szerint, amikor egy támogatást úgy vezetnek be, hogy arról a Bizottságot ezt megelőzően az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerint nem tájékoztatják, a támogatás kedvezményezettje nem hivatkozhat e támogatás szabályszerűségébe vetett jogos elvárásra (76). Egy gondos vállalkozás tudnia kell, hogy a bejelentési eljárás megtörtént-e, és hogy a támogatás törvényes-e.

| (198) | Mindazonáltal a jogszerűtlen támogatás kedvezményezettje számára nem lehet kizárni azt a lehetőséget, hogy olyan kivételes körülményekre hivatkozzon, amelyek jogszerű módon megalapozhatták elvárásait e támogatás szabályosságával kapcsolatban, és megtagadja annak visszafizetését (77). |
| --- | --- |

(198)

Mindazonáltal a jogszerűtlen támogatás kedvezményezettje számára nem lehet kizárni azt a lehetőséget, hogy olyan kivételes körülményekre hivatkozzon, amelyek jogszerű módon megalapozhatták elvárásait e támogatás szabályosságával kapcsolatban, és megtagadja annak visszafizetését (77).

| (199) | A 2004-es díjszabás kedvezményezettjei nem terjesztettek be ilyen irányú beadványt, sem a Bizottság nem állapított meg egyetlen kivételes körülményt sem, amely a kedvezményezetteket arra jogosította volna fel, hogy ilyen jogos elvárásra hivatkozzanak. Az 1996-os Alumix-határozat értelmében nem lehetett arra hivatkozni, hogy a kedvezményes díjszabások nem képezték állami támogatás tárgyát. A 2004-es nyitó határozat (lásd a (37) preambulumbekezdést) szerint a 2004-es vitatott díjszabásokhoz mintát szolgáltató kedvezményes díjszabászabás nem az eredeti Alumix-megállapodás volt, amelyről a Bizottság 1996-ban azt állapította meg, hogy nem minősült támogatásnak, hanem egy teljesen új intézkedés, amelyet az olasz hatóságok jelentősen módosítottak (különösen a finanszírozási mechanizmusában) (78) és időben kiterjesztettek. Ebben a helyzetben, egy gondos kedvezményezettnek ellenőriznie kellett volna az új intézkedés törvényességét. |
| --- | --- |

(199)

A 2004-es díjszabás kedvezményezettjei nem terjesztettek be ilyen irányú beadványt, sem a Bizottság nem állapított meg egyetlen kivételes körülményt sem, amely a kedvezményezetteket arra jogosította volna fel, hogy ilyen jogos elvárásra hivatkozzanak. Az 1996-os Alumix-határozat értelmében nem lehetett arra hivatkozni, hogy a kedvezményes díjszabások nem képezték állami támogatás tárgyát. A 2004-es nyitó határozat (lásd a (37) preambulumbekezdést) szerint a 2004-es vitatott díjszabásokhoz mintát szolgáltató kedvezményes díjszabászabás nem az eredeti Alumix-megállapodás volt, amelyről a Bizottság 1996-ban azt állapította meg, hogy nem minősült támogatásnak, hanem egy teljesen új intézkedés, amelyet az olasz hatóságok jelentősen módosítottak (különösen a finanszírozási mechanizmusában) (78) és időben kiterjesztettek. Ebben a helyzetben, egy gondos kedvezményezettnek ellenőriznie kellett volna az új intézkedés törvényességét.

| (200) | A Bizottság a továbbiak során megállapította, hogy a támogatás visszakövetelése nem ütközik a közösségi jog egyetlen általános alapelvébe sem. |
| --- | --- |

(200)

A Bizottság a továbbiak során megállapította, hogy a támogatás visszakövetelése nem ütközik a közösségi jog egyetlen általános alapelvébe sem.

7.2.   A visszatérítendő összeg meghatározása

| (201) | A 2004-es rendelet 1. cikke alapján a Portovesme, az ILA és az Eurallumina vállalatok számára nyújtott jogellenes támogatás teljes összegét vissza kell fizetni kamatokkal együtt az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet V. fejezetének megfelelően (79). |
| --- | --- |

(201)

A 2004-es rendelet 1. cikke alapján a Portovesme, az ILA és az Eurallumina vállalatok számára nyújtott jogellenes támogatás teljes összegét vissza kell fizetni kamatokkal együtt az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet V. fejezetének megfelelően (79).

| (202) | A visszatérítés célja, hogy a kedvezményezettek a jogellenes támogatás nyújtását megelőző versenyhelyzetét visszaállítsa. Ebben az ügyben a nyújtott előny mértéke a kedvezményes díjszabás és azon villamosenergia-díj közötti különbözet, amelyet a kedvezményezetteknek akkor kellett volna fizetniük a piacon, ha a vitatott kedvezményes díjszabások nem léteztek volna. |
| --- | --- |

(202)

A visszatérítés célja, hogy a kedvezményezettek a jogellenes támogatás nyújtását megelőző versenyhelyzetét visszaállítsa. Ebben az ügyben a nyújtott előny mértéke a kedvezményes díjszabás és azon villamosenergia-díj közötti különbözet, amelyet a kedvezményezetteknek akkor kellett volna fizetniük a piacon, ha a vitatott kedvezményes díjszabások nem léteztek volna.

| (203) | Amikor a kedvezményes díjszabásokat bevezették, az összes érintett társaság kétoldalú szerződések alapján vásárolta a villamos energiát. Az állam beavatkozott, és a szerződésben megállapodott árakat a kompenzációs kifizetésekkel támogatta. A visszatérítendő összegek ezért az érintett időszak alatt a kedvezményezettek részére juttatott kompenzációs kifizetések összegével egyeznek meg (lásd a (29) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(203)

Amikor a kedvezményes díjszabásokat bevezették, az összes érintett társaság kétoldalú szerződések alapján vásárolta a villamos energiát. Az állam beavatkozott, és a szerződésben megállapodott árakat a kompenzációs kifizetésekkel támogatta. A visszatérítendő összegek ezért az érintett időszak alatt a kedvezményezettek részére juttatott kompenzációs kifizetések összegével egyeznek meg (lásd a (29) preambulumbekezdést).

8.   KÖVETKEZTETÉS

A Bizottság úgy véli, hogy mind a 2004-es, mind a 2005-ös díjszabások működési támogatásnak minősülnek, így az állami támogatások EK-Szerződés által előírt általános tilalmától való eltérések egyike sem alkalmazható, ezért összeegyeztethetetlenek a belső piaccal.

Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint jogtalanul bevezetett 2004-es díjak esetében minden további kifizetést meg kell szüntetni, a már folyósított támogatást pedig vissza kell fizetni. A visszatérítendő összeg a Kiegyenlítési Alap által a Portovesme, az ILA és az Eurallumina részére kifizetett kompenzáció teljes összege.

Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésével összhang hivatalosan bejelentett 2005-ös díjak alkalmazása tilos,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az Olaszország által a 2005. május 14-i 80/2005. sz. törvénnyel törvényerőre emelt 2005. március 14-i 35. sz. törvényerejű rendelet 11. cikk (12) bekezdése értelmében a Portovesme Srl, az Eurallumina SpA, az ILA SpA, és a Syndial SpA részére nyújtani tervezett állami támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

(2)   Ennek megfelelően a támogatás nem fizethető ki.

2. cikk

Az Olaszország által a 2004. február 6-i miniszterelnöki rendelet 1. cikke alapján, az EUMSZ. 108. cikk (3) bekezdése megszegésével jogtalanul a Portovesme Srl részére juttatott 12 845 892,82 EUR, az Eurallumina SpA részére juttatott 5 208 152,05 EUR, és az ILA SpA részére juttatott 291 120,27 EUR állami támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

3. cikk

(1)   Olaszország visszafizetteti a 2. cikkben említett, a kedvezményezettek számára kifizetett támogatást.

(2)   A visszatérítendő összegeknek tartalmazniuk kell a kamatokat, attól az időponttól kezdődően, amikor az összegeket a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, tényleges visszafizetésük időpontjáig.

(3)   A kamatot a 794/2004/EK rendelet V. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.

(4)   Olaszország e határozat elfogadásának időpontjától megszünteti az 1. cikkben említett támogatás még ki nem fizetett összegeinek nyújtását.

4. cikk

(1)   A 2. cikkben említett támogatás visszafizettetésének haladéktalanul és hatékonyan kell megtörténnie.

(2)   Olaszországnak biztosítania kell, hogy e határozatot a határozatról szóló hivatalos értesítés napjától számított négy hónapon belül végrehajtja.

5. cikk

(1)   Az e határozatról szóló értesítést követő két hónapon belül Olaszország a következő információkat nyújtja be a Bizottságnak:

| a) | a kedvezményezett által visszatérítendő teljes összeg (tőke és visszafizettetési kamatok); |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett által visszatérítendő teljes összeg (tőke és visszafizettetési kamatok);

| b) | a jelen határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott vagy tervezett intézkedések részletes ismertetése; |
| --- | --- |

b)

a jelen határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott vagy tervezett intézkedések részletes ismertetése;

| c) | azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezett számára előírták a támogatás visszafizetését. |
| --- | --- |

c)

azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezett számára előírták a támogatás visszafizetését.

(2)   Olaszország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot a jelen határozat végrehajtása érdekében hozott nemzeti intézkedések alakulásáról, amíg az 1. cikkben hivatkozott támogatás visszatérítése teljes mértékben be nem fejeződött. A Bizottság kérésére haladéktalanul tájékoztatást nyújt be az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekről. Ezenkívül részletes tájékoztatást nyújt a kedvezményezett által már visszafizetett összegekről és a kamatokról.

6. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2011. február 23-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 30., 2005.2.5., 7. o., és HL C 145., 2006.6.21., 8. o.

1

(2)  HL C 30., 2005.2.5., 7. o.

2

(3)  2009. november 19-i 2010/460/EK bizottsági határozat a C 38/A/04 (ex NN 58/04) és C 36/B/06 (ex NN 38/06) az Olaszország által az Alcoa Trasformazioninak nyújtott állami támogatásokról (HL L 227., 2010.8.28., 62. o.).

3

(4)  HL C 145., 2006.6.21., 8. o.

4

(5)  Portoscuso és San Gavino területén lévő erőművek vonatkozásában.

5

(6)  A timföld köztes nyersanyagtermék, amelyet bauxitból állítanak elő, és az alumíniumkohászatban használják. Az Eurallumina termelésének nagy része az Alcoa közelében lévő olvasztókat látja el.

6

(7)  Az díjszabási mechanizmust a 2004-2007-es szabályozási időszakban érvényes, villamos energia szállítására, elosztására, fogyasztásmérésére és értékesítésére vonatkozó, egységes szerkezetbe foglalt szabályainak a 73. cikke tartalmazza (Testo integrato delle disposizioni per l’erogazione dei servizi di trasmissione, distribuzione, misura e vendita dell’energia elettrica per il periodo di regolazione 2004-2007). Ezt a dokumentumot az AEEG készítette, és rendszeresen frissíti.

7

Testo integrato delle disposizioni per l’erogazione dei servizi di trasmissione, distribuzione, misura e vendita dell’energia elettrica per il periodo di regolazione 2004-2007

(8)  A Kiegyenlítési Alap az 1948. január 26-i 98. sz. törvényrendelet által létrehozott állami szervezet; tevékenységét az AEEG-től kapott utasítások alapján végzi, és egyebek között kezeli a kedvezményes díjakkal kapcsolatos pénzforgalmat (elvonások begyűjtése és kifizetése a végső kedvezményezettek részére).

8

(9)  A kedvezményezettek megszűntethették meglevő szállítási szerződéseiket és közvetlenül fordulhattak az Egyetlen Vevőhöz (Acquirente unico), egy olyan állami tulajdonban levő testülethez, amely a nagykereskedelmi villamosenergia-piaci vevők igényeit igyekezett kiszolgálni a lehető legjobb beszerzési árak mellett. Ha a kompenzációs kifizetés egy kedvezményezettje elhatározta, hogy ehhez a rendszerhez csatlakozik, az Állam az Egyetlen Vevő árát vette hivatkozási alapul a kompenzációs kifizetések kalkulációjánál. Ezt a megoldást azért vezették be, hogy a rendszernek a lakosságot terhelő költségeit a minimumra csökkentsék, mivel ez gátolta a kedvezményezetteket abban, hogy kedvezőtlen szállítási szerződéseket kössenek saját áramszolgáltatóikkal (aminek eredménye a magasabb kompenzációs kifizetés lett volna). Mindazonáltal szabadon lehetett választani: a kedvezményezettek nem voltak kötelesek az egyetlen vevőhöz fordulni a kompenzációs kifizetések megkapása érdekében.

9

Acquirente unico

(10)  Az olasz elektromos energia általános díjszabása, amely tükrözi az energia előállítási költségeinek áthárítási mechanizmusát a végfogyasztókra, díjszabási komponensekre oszlik. Mindegyik komponens meghatározott költségeket finanszíroz. Az A2 komponens, például, finanszírozza a leállított nukleáris erőművek szétszerelési költségeit, míg az A3 komponens finanszírozza a megújuló energia-termelő telepeket. Az A4 komponens kedvezményes villamos áram-díjakat finanszírozott. Minden végfelhasználó számlája ilyen összetételű.

10

(11)  Az AEEG 2004. december 17-én kelt levele a gyártási tevékenységekkel foglalkozó minisztériumnak. Az elérhető információk alapján a 2004-es rendeletet azonban az olasz hatóságok nem helyezték hatályon kívül.

11

(12)  Ez a kitétel valószínűleg az EU/EGT–piacra hivatkozik.

12

(13)  Ez a szakasz kiterjesztette az Alcoa és Terni díjszabásokat 2010-ig.

13

Alcoa

Terni

(14)  Az ügy száma R.G. 2317/2005.

14

(15)  Különösen a 79/1999. sz. jogalkotói rendelet, amely a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 1996. december19-i 96/93/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (HL L 27., 1997.1.30., 20. o.) hajtotta végre.

15

(16)  A 2005. december 7-i C 2005/4436/06. sz. és a 2007. február 7-i C/2007/286/3. sz. bizottsági határozat.

16

(17)  A Bizottság C(2004) 4329. sz., 2004. november 16-i határozata (HL C 30., 2005.2.5., 7. o.).

17

(18)  HL C 288., 1996.10.1., 4. o.

18

(19)  HL C 74., 1998.3.10., 9. o., 4.15. – 4.17. pont, módosítva (HL C 258., 2000.9.9., 5. o.).

19

(20)  HL L 283., 2003.10.31., 51. o.

20

(21)  Különösen, az olasz hatóságok úgy érveltek, hogy a nagy energia-felhasználók számára az árakat kétoldalú tárgyalások során állapították meg, és ezért ezek nem tartoznak a közüzemi szektorba. Ez azt jelentette, hogy nem volt módjuk meghatározni a kedvezményezettek által fizetett áramdíjakat, sem azokat, amelyeket versenytársaik fizettek Olaszország más régióiban.

21

(22)  HL C 54., 2006.3.4., 13. o.

22

(23)  A C 80/01. sz. ügy, (timföld-ügy, a Bizottság 2006/323/EK. határozata) Az ügy a Szardínián, Gardanne-ban (Franciaország), és Shannonban (Írország) a timföldgyártáshoz felhasznált nehézolajra kivetett közvetett fogyasztási adók alóli kivételekre vonatkozott.

23

(24)  A Bíróságnak a C-355/95. sz. Deggendorf-i Textilgyár kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (EBHT1997., I-2549. o.)

24

Deggendorf-i Textilgyár

Bizottság

(25)  Lásd a jelen határozat (9) preambulumbekezdését.

25

(26)  Alumíniumérc, a timföldgyártás nyersanyaga.

26

(27)  A jelen határozat meghozatalának időpontjában az Eurallumina már több mint egy éve le volt állítva, és a dolgozók cassa integrazione munkanélküli segélyt kaptak.

27

cassa integrazione

(28)  COM(2004) 863 végleges dokumentum.

28

(29)  C-379/98. sz. ügy (EBHT2001., I-2099. o.).

29

(30)  Olaszország azt feltételezte, hogy ezeket az infrastrukturális beruházásokat megépítik 2007-ben. A C 13/2006 és C 36b/2006 ügyek szövegében Olaszország ezt meghosszabbította 2010-re. A jelen határozat elfogadásakor a GALSI gázvezetéket még nem építették meg (a várakozások szerint 2014-ben adják át), és a SAPEI kábelvezeték is csak részben üzemképes.

30

(31)  A versenyképességgel, energetikával és környezetvédelemmel foglalkozó magas szintű csoport első jelentése, Adalék a Versenyképességi, Energetikai és Környezetvédelmi Politikák Integrált Megközelítéséhez, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/policy-integration/high-level-group/reference-material/index_en.htm. A magas szintű csoport egy fórum volt, amelyben a Bizottság képviselői és üzletemberek vettek részt.

31

Adalék a Versenyképességi, Energetikai és Környezetvédelmi Politikák Integrált Megközelítéséhez

(32)  A magas tartalékszintet (a hálózati fogyasztás 80 %-át) a 2000. augusztus 7-i miniszteri rendelet rögzítette.

32

(33)  A számadatot úgy kapták meg, hogy a kb. 26 EUR/MWh-s kedvezményes árhoz hozzáadták a 37 EUR/MWh-s kompenzációs kifizetést.

33

(34)  Lásd például a Holland üvegházi termelők esetében hozott 1985. február 13-i 85/215/EGK határozatot az üvegházi termelők kedvezményes áron történő hollandiai földgázvásárlása tárgyában (HL L 97., 1985.4.4., 49. o.). Annak érdekében, hogy megállapíthassa az egyes gázárakba beépített előnyök meglétét, ebben az esetben a Bizottság a tényleges piaci feltételeket vette figyelembe és a piacgazdasági szereplők tesztjét alkalmazta.

34

(35)  Lásd például a Bíróságnak a C-372/97. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítéletét (EBHT2004., I-3679. o., 67. pont).

35

Olaszország

Bizottság

(36)  Az első liberalizációs irányelvet, a 96/92/EK irányelvet, Olaszország a 79/1999. sz. rendelettel vezette be (lásd a 15. lábjegyzetet).

36

(37)  T-332/06 sz. Alcoa Trasformazioni ügy (EBHT 2009., II-29. o.) (fellebbezés alatt).

37

Alcoa Trasformazioni

(38)  A Bíróságnak a C-241/94. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (EBHT 1996., I-4551. o., 34. pont.)

38

Franciaország

Bizottság

(39)  Lásd például a PreussenElektra fent idézett példáját az 58. pontban.

39

PreussenElektra

(40)  Lásd például a Bíróságnak a C-482/99. sz., Franciaország kontra Bizottság (Stardust Marine) ügyben hozott ítéletét (EBHT 2002., I-4397. o., a 24. pont).

40

Franciaország

Bizottság (Stardust Marine)

(41)  Lásd a Bíróságnak a C-78/76. sz. Steinike & Weinlig ügyben (EBHT 1977., 595. o.), és a 47/69 sz. French textiles ügyben hozott ítéletét (EBHT1970., 487. o.)

41

Steinike & Weinlig

French textiles

(42)  Lásd a 29. lábjegyzetet.

42

(43)  A Bíróságnak a C-345/02. sz., a Pearle és mások ügyben hozott ítélete (EBHT2004., I-7139. o.)

43

Pearle és mások

(44)  Az Elsőfokú Bíróságnak a T-136/05. sz., Earl Salvat kontra a Bizottság ügyben hozott ítélete (EBHT 2007., II-4063. o., 137–165. pont).

44

Earl Salvat

Bizottság

(45)  A Bíróságnak az 57/86. sz., Görögország kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (EBHT 1988., 2855. o., 12. pont); a PreussenElektra fent idézett ügyében hozott ítélete; valamint a C-126/01. sz. Gemo ügyben hozott ítélete (EBHT 2003., I-13769. o., 23. pont).

45

Görögország

Bizottság

PreussenElektra

Gemo

(46)  Lásd a fent idézett Stardust Marine, Pearle, és Earl Salvat ügyben hozott ítéleteket.

46

Stardust Marine

Pearle

Earl Salvat ügyben hozott ítéleteket

(47)  A Bíróság ítélete a C-206/06. sz., az Essent Netwerk Noord felperesnek az Aluminium Delfzijl alperes ellen indított perében [2008] ECR I-5497, 69. és 70. pont.

47

Essent Netwerk Noord

Aluminium Delfzijl

(48)  A Bizottság C(2004) 4333. sz., 2004. december 1-jei határozata, N 490/2000. sz. eset: Olaszország – a villamos energiaszektor átállási költségei.

48

Olaszország – a villamos energiaszektor átállási költségei

(49)  A T-25/07 Iride esetben hozott ítélet [2009] ECR II-245, 39. pont.

49

Iride

(50)  Lásd az Iride fent idézett példáját az 28. pontban.

50

Iride

(51)  Lásd a Bíróság ítéleteit a 303/88. sz., Olaszország felperesnek a Bizottság ügyben hozott ítélet[1988] ECR 1433, és a 47/69. sz., Franciaország felperesnek a Bizottság ügyben hozott ítélet[1970] ECR 4393; lásd még az ElsőfokúBíróság ítéletét a T-351/02. sz. Deutsche Bahn felperesnek a Bizottság ügyben hozott ítélet [2006] ECR II-1047.

51

Olaszország

Bizottság

Franciaország

Bizottság

Deutsche Bahn

Bizottság

(52)  A Bíróság ítélete az 102/87. sz., a Franciaország felperesnek a Bizottság ügyben hozott ítélet[1988] ECR 4067, 19. pont; és a C-305/89. sz. Olaszország felperesnek a Bizottság ügyben hozott ítélet[1991] ECR I-1603 esetben, 26. pont.

52

Franciaország

Bizottság

Olaszország

Bizottság

(53)  A Portovesme tulajdonosa a multinacionális Glencore. Az Eurallumina tulajdonosa az orosz Rusal társaság.

53

(54)  Lásd például a Bizottság határozatait, melyekben eljárásokat indított a szabályozott áramdíjak tekintetében Franciaországban (C 17/07 sz. ügy, a Bizottság 2007. június 13-i C/2007/2392. sz. határozata, HL C 164., 2007.7.18., 9. o.) és Spanyolországban (C 3/07 sz. ügy, a Bizottság 2007. január 24-i C/2007/123/3. sz. határozata, HL C 43., 2007.2.27., 9. o.).

54

(55)  A Bíróságnak a C-301/87. sz., a Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (EBHT 1990., I-307. o., 32. és 33. pont; az Elsőfokú Bíróságnak a T-214/95 Vlaams Gewest kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (EBHT 1998., II-717. o., 67. pont); és a T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 – 607/97, T-1/98, T-3/98 – T-6/98 és T-23/98 sz. Alzettaés társai kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélete (EBHT 2000., II-2319. o., 79. pont).

55

Franciaország

Bizottság

Vlaams Gewest

Bizottság

Alzettaés társai kontra Bizottság

(56)  Lásd pl. a Bíróságnak a C–730/79. sz. Philip Morris kontra Bizottság ügyben hozott ítéletét (EBHT1980., 2671. o., 11. pont), és az C-393/04 és C-41/05 Air Liquide Industries kontra Ville de Seraing and Province de Liège egyesített ügyben hozott ítáletét (EBHT 2006., I-5293. o.)

56

Philip Morris

Air Liquide Industries

Ville de Seraing and Province de Liège

(57)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o. A rendelet 1. cikk (b) ponjtának v. alpontjának második mondata így hangzik: „Egyes intézkedéseknek egy tevékenység közösségi jog általi liberalizálását követő támogatássá válása során az ilyen intézkedések a liberalizációra megállapított időpontot követően már nem minősülnek támogatásnak”.

57

(58)  EBHT 1990., I-3891. o.; lásd még a C-301/87. sz. a Franciaország kontra Bizottság ügyet (EBHT1990., I-307. o. 50. pont).

58

Franciaország

Bizottság

(59)  HL C 37., 2001.2.3., 3. o., és HL C 82., 2008.4.1., 1. o.

59

(60)  Forrás: Indagine conoscitiva sullo stato della liberalizzazione dei settori dell’energia elettrica e del gas naturale, 2005. május.

60

Indagine conoscitiva sullo stato della liberalizzazione dei settori dell’energia elettrica e del gas naturale

(61)  Jelenleg Szardínia egy elavult 270 MWh-nyi kapacitású összeköttetéssel kapcsolódik az Itáliai-félszigethez (SACOI). 2009-ben üzembe helyezték az új távvezeték, a SAPEI első szakaszát.

61

(62)  A Bizottság Közleménye – Vizsgálat az 1/2003/EK rendelet 17. cikke értelmében az európai gáz- és villamosenergia-ágazatról (Zárójelentés), SEC(2006) 1724, COM(2006) 851 végleges.

62

(63)  Szardínián a HHI-index 3 000 és 3 500 között változik. Az ország déli részén ez azonban magasabb.

63

(64)  Szardínián az E.ON az idő 67 %-ában, az ENEL pedig a 29 %-ában határozza meg az árakat. A szomszédos régiók tekintetében elmondható, hogy a Macrosud-Sardegna makrozónában az ENEL az idő 63 %-ában határozza meg az árakat. A MacroSud régióban valamennyi idősávban az ENEL határozza meg az árakat.

64

(65)  2007-ben például az IPEX-en (az olasz villamosenergia-tőzsdén) jegyzett olasz nagykereskedelmi átlagár (a másnapi piac alapértékéhez viszonyítva) 70,99 EUR/MWh volt, míg az EEX-en (a német tőzsdén) jegyzett ár 37,97 EUR és a Powernext-en (francia tőzsdén) 40,78 EUR volt.

65

(66)  Az AEEG 2008. éves jelentése, a GME tőzsdemenedzsertől kapott adatok alapján.

66

(67)  A Bizottság C (2002) 3715. sz., 2002. október 16-i határozata, szardíniai régió: intézkedések a kis- és közepes vállalkozások energiaköltségeinek csökkentésére (HL C 132., 2002.6.4., 6. o.).

67

(68)  A dokumentum írása idején (2010. december), a SAPEI kábel már részben működött, a GALSI gázvezeték működtetését pedig 2014-re tervezik.

68

(69)  Meg kell jegyezni, hogy a piaci árfolyamok változásai nem csak a tüzelőanyagárak változásaival függnek össze. Más tényezők is okolhatók a piaci árak növekedéséért: Szardínia esetében például az érintett piaci szereplők erőfölénye, a kereslet és kínálat közötti kiegyensúlyozatlanság és az összeköttetési problémák. Az olasz módszer nem biztosítja, hogy a támogatás tényleges összege idővel csökkenni fog, sem azt, hogy stabil marad.

69

(70)  A díjak által biztosított előny akkor is konstans módon emelkedik, ha az átlagos uniós árak emelkedése 4 %-nál kevesebb. Például amikor a kedvezményes ár 30 EUR/MWh volt, Európában pedig az átlagos áramdíj 60 EUR/MWh (kompenzációs kifizetés: 30 EUR), az átlagos uniós ár 3 %-os növekedése (ami 61,8 EUR-t jelent) 30,90 EUR aktualizált díjat jelentene. Az új kompenzációs ár tehát 61,80 – 30,90 = 30,90 EUR/MWh, ami magasabb támogatási összeg.

70

(71)  Az Alumina-ügy, a 2005. december 7-i 2006/323/EK bizottsági határozat.

71

Alumina

(72)  A Bizottság 2007. november 20-i határozata az Olaszország által a ThyssenKrupp, a Cementir és a Nuova Terni Industrie Chimiche számára nyújtott állami támogatásról szóló C 36/A/06 ügyben, 144. és 145. pont. A határozatot a Törvényszék a T-53/08, 62/08, 63/08 és 64/08 ügyekben hozott ítéletében helyben hagyta, a fellebbezés elbírálása folyamatban van.

72

(73)  Lásd a 244. pont 3. lábjegyzetben hivatkozott határozatot.

73

(74)  Lásd a 31. lábjegyzetet.

74

(75)  Például a 2007. februári harmadik jelentésében a Magasszintű Csoport megállapítja, hogy „ebben a kontextusban az ösztönző intézkedések, úgymint az általános célú támogatások és az állami támogatások, szükséges politikai célú eszköznek bizonyulnak. Ezek az eszközök elősegíthetik a felelős társadalmi és környezeti viselkedést, a társadalmi kohéziót, a fenntartható fejlődést és a kulturális sokszínűséget. Ezeket azonban kizárólag a piac egyértelműen nem megfelelő működése esetén lehet alkalmazni, miután megbizonyosodtak arról, hogy a támogatás a legalkalmasabb eszköz egy egyértelműen megfogalmazott közérdekű célkitűzés megvalósítására, és a ezek nem torzítják a versenyt, és nem károsítják a környezetet [...] Viszont be kell avatkozni, ha ezek a támogatások más politikai célokat veszélyeztetnek, mint pl. az éghajlatváltozás elleni küzdelem, a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia, az energiapiacok megfelelő működése és a nyersanyagokhoz való hozzáférés, eredeti célkitűzésüket nem tudják megvalósítani” (http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/policy-integration/high-level-group/reference-material/index_en.htm).

75

(76)  A Bíróságnak a C-24/95. sz. Alcan Deutschland ügyben hozott ítélete (EBHT1997., I-1591. o., 25., 30. és 31. pont), és a kapcsolódó C-183/02 P és C-187/02 Demesa és Territorio Histórico de Álava kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (EBHT2004., I-10609. o., 45. pont).

76

Alcan Deutschland

Demesa és Territorio Histórico de Álava

Bizottság

(77)  A Bíróságnak a C-5/89. sz., Németország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT1990., I-3437. o., 16. pont).

77

Németország

Bizottság

(78)  Míg az eredeti Alumix díjszabást közvetlenül az állami tulajdonban levő ENEL energia-szolgáltató nyújtotta, amelyet racionális piaci szereplőként tevékenykedőnek minősítettek az Alumix-díjon történő villamos energia eladásánál, a 2004-es díjszabást az állam adójellegű járulékból támogatta.

78

(79)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

79

---

| 24.11.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 309/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 309/23

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. május 24.)

a Francia Köztársaság által a Crédit Mutuel javára nyújtott, C 88/97. számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2011) 3436. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/747/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az említett cikknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1), és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | 1991. január 25-én a Francia Bankszövetség (Association française des banques; a továbbiakban: AFB), a Chambre syndicale des banques populaires és a Crédit Agricole panaszt emeltek, amelyben azt állították, hogy Franciaország állami támogatást nyújtott a Crédit Mutuel javára. |
| --- | --- |

(1)

1991. január 25-én a Francia Bankszövetség (Association française des banques; a továbbiakban: AFB), a Chambre syndicale des banques populaires és a Crédit Agricole panaszt emeltek, amelyben azt állították, hogy Franciaország állami támogatást nyújtott a Crédit Mutuel javára.

| (2) | A Livret bleu-vel kapcsolatban a Bizottság 1991. május 27-i levelében kért először tájékoztatást. |
| --- | --- |

(2)

A Livret bleu-vel kapcsolatban a Bizottság 1991. május 27-i levelében kért először tájékoztatást.

| (3) | A Bizottság 1998. február 6-i levelében tájékoztatta a francia hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében (az EUMSZ jelenlegi 108. cikkének (2) bekezdésében) előírt eljárásnak a „Livret bleu” (2) megtakarítási konstrukcióban foglalt lehetséges támogatási intézkedések tekintetében történő megindítására vonatkozó határozatáról. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 1998. február 6-i levelében tájékoztatta a francia hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében (az EUMSZ jelenlegi 108. cikkének (2) bekezdésében) előírt eljárásnak a „Livret bleu” (2) megtakarítási konstrukcióban foglalt lehetséges támogatási intézkedések tekintetében történő megindítására vonatkozó határozatáról.

| (4) | A francia hatóságok 1998. április 8-án válaszoltak a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban feltett kérdésekre. |
| --- | --- |

(4)

A francia hatóságok 1998. április 8-án válaszoltak a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban feltett kérdésekre.

| (5) | A Crédit Mutuel 1998. június 18-án levelet küldött a Bizottságnak, amelyben az eljárás megindításáról szóló határozatban említett intézkedések állami támogatássá minősítésének elvetésére irányuló érveket, valamint a Livret bleu-höz kapcsolódó analitikus könyvelési dokumentációt nyújtott be. Számos érdekelt fél is eljuttatta észrevételeit a Bizottságnak (lásd a 3. és a 4. szakaszt, valamint a (48)–(59) preambulumbekezdést), amely azokat 1998. szeptember 3-án továbbította a francia hatóságoknak. |
| --- | --- |

(5)

A Crédit Mutuel 1998. június 18-án levelet küldött a Bizottságnak, amelyben az eljárás megindításáról szóló határozatban említett intézkedések állami támogatássá minősítésének elvetésére irányuló érveket, valamint a Livret bleu-höz kapcsolódó analitikus könyvelési dokumentációt nyújtott be. Számos érdekelt fél is eljuttatta észrevételeit a Bizottságnak (lásd a 3. és a 4. szakaszt, valamint a (48)–(59) preambulumbekezdést), amely azokat 1998. szeptember 3-án továbbította a francia hatóságoknak.

| (6) | A panaszosok 1999. október 29-i, 2000. május 16-i, 2000. október 16-i és 2001. január 19-i levelükben négy kiegészítő feljegyzést intéztek a Bizottsághoz, amelyeket ez utóbbi 2000. február 21-én és 2000. november 3-án továbbított a francia hatóságoknak. |
| --- | --- |

(6)

A panaszosok 1999. október 29-i, 2000. május 16-i, 2000. október 16-i és 2001. január 19-i levelükben négy kiegészítő feljegyzést intéztek a Bizottsághoz, amelyeket ez utóbbi 2000. február 21-én és 2000. november 3-án továbbított a francia hatóságoknak.

| (7) | A Bizottság 2001. február 5-én továbbította a francia hatóságoknak az AFB-től kapott dokumentumokat. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2001. február 5-én továbbította a francia hatóságoknak az AFB-től kapott dokumentumokat.

| (8) | 1998 novemberétől 1999 decemberéig – a Bizottság kérésére – egy tanácsadó (3) (a továbbiakban: a Bizottság tanácsadója) ellenőrizte a Livret bleu analitikus könyvelését. A tanácsadói jelentést 2000. január 10-én benyújtották átvizsgálásra a francia hatóságoknak és a Crédit Mutuelnek. Erről a jelentésről 2000. február 7-én szakmai egyeztető értekezletre került sor a bizottsági szolgálatok, az őket segítő tanácsadó, a francia hatóságok és a Crédit Mutuel között. |
| --- | --- |

(8)

1998 novemberétől 1999 decemberéig – a Bizottság kérésére – egy tanácsadó (3) (a továbbiakban: a Bizottság tanácsadója) ellenőrizte a Livret bleu analitikus könyvelését. A tanácsadói jelentést 2000. január 10-én benyújtották átvizsgálásra a francia hatóságoknak és a Crédit Mutuelnek. Erről a jelentésről 2000. február 7-én szakmai egyeztető értekezletre került sor a bizottsági szolgálatok, az őket segítő tanácsadó, a francia hatóságok és a Crédit Mutuel között.

| (9) | A bizottsági szolgálatok 1999. szeptember 14-i levelükben arra kérték a francia hatóságokat, hogy határozzák meg a Crédit Mutuel által ellátott általános érdekű feladatokat. A bizottsági szolgálatok 2000. február 21-én, 2000. november 3-án és 2001. február 5-én – a panaszosok által a Livret bleu esetleges „költségek alatti eladás hatására” vonatkozóan az aktához csatolt (lásd a 7.2.3. alszakaszt, valamint a (110)–(118) preambulumbekezdést) – különböző dokumentumokat (4) továbbítottak észrevételezésre a francia hatóságoknak. A francia hatóságok 2001. február 1-jén nyújtották be észrevételeiket. |
| --- | --- |

(9)

A bizottsági szolgálatok 1999. szeptember 14-i levelükben arra kérték a francia hatóságokat, hogy határozzák meg a Crédit Mutuel által ellátott általános érdekű feladatokat. A bizottsági szolgálatok 2000. február 21-én, 2000. november 3-án és 2001. február 5-én – a panaszosok által a Livret bleu esetleges „költségek alatti eladás hatására” vonatkozóan az aktához csatolt (lásd a 7.2.3. alszakaszt, valamint a (110)–(118) preambulumbekezdést) – különböző dokumentumokat (4) továbbítottak észrevételezésre a francia hatóságoknak. A francia hatóságok 2001. február 1-jén nyújtották be észrevételeiket.

| (10) | 2000. április 11-én az Európai Unió Bankszövetsége (Fédération bancaire de l’Union européenne; FBE) a francia állam által – a Livret bleu kizárólagos forgalmazása formájában – a Crédit Mutuel javára nyújtott támogatással kapcsolatos panaszt emelt a Bizottságnál. |
| --- | --- |

(10)

2000. április 11-én az Európai Unió Bankszövetsége (Fédération bancaire de l’Union européenne; FBE) a francia állam által – a Livret bleu kizárólagos forgalmazása formájában – a Crédit Mutuel javára nyújtott támogatással kapcsolatos panaszt emelt a Bizottságnál.

| (11) | 2000 májusában a Confédération nationale du Crédit Mutuel azzal a feladattal bízta meg az Arthur Andersen könyvvizsgáló társaságot, hogy vizsgálja felül a Crédit Mutuel analitikus könyvelési munkamódszereit és készítse el a Livret bleu eredménykimutatását. Ez a feladat 2000 szeptemberében zárult le a Livret bleu eredménykimutatására vonatkozó részletes jelentés átadásával, amely jelentés a Livret bleu adózás előtti veszteségét 498 millió FRF-ra becsülte Ez a következtetés „korrekciós tényezők” figyelembevételén alapult. Erről a jelentésről a Bizottság és a Crédit Mutuel 2001. február 2-án tartott értekezletet. A Bizottság észrevételeit követően a Crédit Mutuel arra kérte az Arthur Andersent, hogy továbbítsa „az IARD-tevékenység (5) (a Crédit Mutuel kárbiztosítási tevékenysége) túlzott súlyozásának korrigálása” elnevezésű –többek között a bizottsági szolgálatok által bírált – alkalmazott módszert megindokoló, 2001. február 8-i feljegyzést. |
| --- | --- |

(11)

2000 májusában a Confédération nationale du Crédit Mutuel azzal a feladattal bízta meg az Arthur Andersen könyvvizsgáló társaságot, hogy vizsgálja felül a Crédit Mutuel analitikus könyvelési munkamódszereit és készítse el a Livret bleu eredménykimutatását. Ez a feladat 2000 szeptemberében zárult le a Livret bleu eredménykimutatására vonatkozó részletes jelentés átadásával, amely jelentés a Livret bleu adózás előtti veszteségét 498 millió FRF-ra becsülte Ez a következtetés „korrekciós tényezők” figyelembevételén alapult. Erről a jelentésről a Bizottság és a Crédit Mutuel 2001. február 2-án tartott értekezletet. A Bizottság észrevételeit követően a Crédit Mutuel arra kérte az Arthur Andersent, hogy továbbítsa „az IARD-tevékenység (5) (a Crédit Mutuel kárbiztosítási tevékenysége) túlzott súlyozásának korrigálása” elnevezésű –többek között a bizottsági szolgálatok által bírált – alkalmazott módszert megindokoló, 2001. február 8-i feljegyzést.

| (12) | 2001 áprilisában a Bizottság azt kérte tanácsadójától, hogy azonosítsa a saját és az Arthur Andersen jelentése közötti eltéréseket, és határozza meg azokat az adat-, illetve módszertani módosításokat, amelyeket adott esetben be lehetne építeni a korábbi jelentésébe. A Bizottság tanácsadója 2001. július 23-án újabb zárójelentést nyújtott be. A jelentés a Livret bleu analitikus könyvelésének eredményét 1,074 milliárd FRF (163,7 millió EUR) halmozott, nem tőkésített nyereségre becsüli. Ezt a jelentést még aznap továbbították a francia hatóságoknak. A Bizottság, a francia hatóságok, a Crédit Mutuel és az Arthur Andersen 2001. július 26-i értekezletén a Crédit Mutuel és az Arthur Andersen kifejezésre juttatta, hogy nem ért egyet a Bizottság tanácsadójának végkövetkeztetéseivel. Az Arthur Andersen fenntartotta a francia hatóságok 2001. szeptember 15-i feljegyzésének mellékleteként eljuttatott, 2001. szeptember 13-i dokumentumban foglalt korábbi következtetéseit. A francia hatóságok 2001. október 26-án újabb feljegyzést küldtek a Bizottságnak a Livret bleu közösségi versenyjog fényében történő jogi elemzésére vonatkozóan, továbbá megküldték a közfeladat költségeire vonatkozó, 2002. január 7-i feljegyzést, amely új információ hozzáadása nélkül sorolja fel a Crédit Mutuel által már benyújtott számadatokat. |
| --- | --- |

(12)

2001 áprilisában a Bizottság azt kérte tanácsadójától, hogy azonosítsa a saját és az Arthur Andersen jelentése közötti eltéréseket, és határozza meg azokat az adat-, illetve módszertani módosításokat, amelyeket adott esetben be lehetne építeni a korábbi jelentésébe. A Bizottság tanácsadója 2001. július 23-án újabb zárójelentést nyújtott be. A jelentés a Livret bleu analitikus könyvelésének eredményét 1,074 milliárd FRF (163,7 millió EUR) halmozott, nem tőkésített nyereségre becsüli. Ezt a jelentést még aznap továbbították a francia hatóságoknak. A Bizottság, a francia hatóságok, a Crédit Mutuel és az Arthur Andersen 2001. július 26-i értekezletén a Crédit Mutuel és az Arthur Andersen kifejezésre juttatta, hogy nem ért egyet a Bizottság tanácsadójának végkövetkeztetéseivel. Az Arthur Andersen fenntartotta a francia hatóságok 2001. szeptember 15-i feljegyzésének mellékleteként eljuttatott, 2001. szeptember 13-i dokumentumban foglalt korábbi következtetéseit. A francia hatóságok 2001. október 26-án újabb feljegyzést küldtek a Bizottságnak a Livret bleu közösségi versenyjog fényében történő jogi elemzésére vonatkozóan, továbbá megküldték a közfeladat költségeire vonatkozó, 2002. január 7-i feljegyzést, amely új információ hozzáadása nélkül sorolja fel a Crédit Mutuel által már benyújtott számadatokat.

| (13) | A francia hatóságok által a Bizottságnak 2001. október 26-án megküldött feljegyzés kifejtette, hogy szerintük i. a „Livret bleu”-rendszer miért nem minősül támogatásnak; ii. amennyiben a Bizottság továbbra is támogatásnak minősíti, csakis létező támogatásról lehetne szó; és iii. mindenesetre a belső piaccal összeegyeztethető támogatás lenne. |
| --- | --- |

(13)

A francia hatóságok által a Bizottságnak 2001. október 26-án megküldött feljegyzés kifejtette, hogy szerintük i. a „Livret bleu”-rendszer miért nem minősül támogatásnak; ii. amennyiben a Bizottság továbbra is támogatásnak minősíti, csakis létező támogatásról lehetne szó; és iii. mindenesetre a belső piaccal összeegyeztethető támogatás lenne.

| (14) | A Bizottság a 2002. január 15-i határozattal (6) (a továbbiakban: a megsemmisített határozat) a Francia Köztársaság által a Crédit Mutuel javára nyújtott állami támogatást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánította. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság a 2002. január 15-i határozattal (6) (a továbbiakban: a megsemmisített határozat) a Francia Köztársaság által a Crédit Mutuel javára nyújtott állami támogatást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánította.

| (15) | A 2002. január 15-i határozatot a Törvényszék 2005. január 18-i ítélete (7) megsemmisítette. |
| --- | --- |

(15)

A 2002. január 15-i határozatot a Törvényszék 2005. január 18-i ítélete (7) megsemmisítette.

| (16) | A Bizottság nem fellebbezett a Törvényszék ítélete ellen. Az EUMSZ 266. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság köteles megtenni a szóban forgó ítéletben foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. Állami támogatások kapcsán ez azt jelenti, hogy a határozat megsemmisítését követően az eljárás visszakerül a hivatalos vizsgálati szakaszba. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság nem fellebbezett a Törvényszék ítélete ellen. Az EUMSZ 266. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság köteles megtenni a szóban forgó ítéletben foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. Állami támogatások kapcsán ez azt jelenti, hogy a határozat megsemmisítését követően az eljárás visszakerül a hivatalos vizsgálati szakaszba.

| (17) | A Bizottság a 2006. június 7-i határozatával (8) (a továbbiakban: az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat) kiterjesztette a hivatalos vizsgálati eljárást, és egyértelműen meghatározta egy esetleges támogatásra vonatkozó értékelésének tárgyát. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság a 2006. június 7-i határozatával (8) (a továbbiakban: az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat) kiterjesztette a hivatalos vizsgálati eljárást, és egyértelműen meghatározta egy esetleges támogatásra vonatkozó értékelésének tárgyát.

| (18) | Franciaország a 2006. szeptember 1-jei és 2006. szeptember 7-i levelében közölte a Bizottsággal az eljárás kiterjesztéséről szóló határozattal kapcsolatos észrevételeit. |
| --- | --- |

(18)

Franciaország a 2006. szeptember 1-jei és 2006. szeptember 7-i levelében közölte a Bizottsággal az eljárás kiterjesztéséről szóló határozattal kapcsolatos észrevételeit.

| (19) | 2006. szeptember 19-én az Európai Bizottsághoz panasz érkezett az Association des Victimes du Crédit Mutuel (a Crédit Mutuel Áldozatainak Szövetsége) elnevezésű szervezettől. |
| --- | --- |

(19)

2006. szeptember 19-én az Európai Bizottsághoz panasz érkezett az Association des Victimes du Crédit Mutuel (a Crédit Mutuel Áldozatainak Szövetsége) elnevezésű szervezettől.

| (20) | A Bizottság egy 2006. október 13-i levélben kapta meg a Crédit Mutuel észrevételeit. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság egy 2006. október 13-i levélben kapta meg a Crédit Mutuel észrevételeit.

| (21) | A Bizottság a Crédit Mutuel észrevételeit 2006. október 31-i levelében továbbította a francia hatóságoknak. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság a Crédit Mutuel észrevételeit 2006. október 31-i levelében továbbította a francia hatóságoknak.

| (22) | A Bizottság 2006. szeptember 22-i és 2006. november 28-i, kiegészítő tájékoztatás iránti kérelmét követően Franciaország 2006. november 8-án és 2007. február 28-án nyújtott be kiegészítő észrevételeket. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság 2006. szeptember 22-i és 2006. november 28-i, kiegészítő tájékoztatás iránti kérelmét követően Franciaország 2006. november 8-án és 2007. február 28-án nyújtott be kiegészítő észrevételeket.

| (23) | A Bizottság 2006. december 19-én találkozott a francia hatóságokkal és 2007. január 15-én a Crédit Mutuellel. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság 2006. december 19-én találkozott a francia hatóságokkal és 2007. január 15-én a Crédit Mutuellel.

| (24) | 2007. május 10-én a Bizottság az EK-Szerződés 86. cikkének (3) bekezdése (az EUMSZ jelenlegi 106. cikkének (3) bekezdése) alapján, az EK-Szerződés 43. és 49. cikkével (az EUMSZ jelenlegi 49. és 56. cikkével) összefüggésben határozatot fogadott el, amelynek értelmében Franciaországnak meg kellett szüntetnie azokat a különleges jogokat (9), amelyeket a Crédit Mutuel, a Caisse d’Épargne és a Banque Populaire részére a Livret bleu (a Crédit Mutuel esetében) és a Livret A (a Caisse d’Épargne és a La Poste esetében) forgalmazása tekintetében biztosított (10). |
| --- | --- |

(24)

2007. május 10-én a Bizottság az EK-Szerződés 86. cikkének (3) bekezdése (az EUMSZ jelenlegi 106. cikkének (3) bekezdése) alapján, az EK-Szerződés 43. és 49. cikkével (az EUMSZ jelenlegi 49. és 56. cikkével) összefüggésben határozatot fogadott el, amelynek értelmében Franciaországnak meg kellett szüntetnie azokat a különleges jogokat (9), amelyeket a Crédit Mutuel, a Caisse d’Épargne és a Banque Populaire részére a Livret bleu (a Crédit Mutuel esetében) és a Livret A (a Caisse d’Épargne és a La Poste esetében) forgalmazása tekintetében biztosított (10).

| (25) | Mivel Franciaország nem szüntette meg a Livret A és a Livret bleu különleges forgalmazási jogát a 2007. május 10-i határozatban előírt 9 hónapos határidőn belül, a Bizottság megindította az EK-Szerződés 226. cikkében (az EUMSZ jelenlegi 258. cikkében) előírt jogsértési eljárást azzal, hogy 2008. június 5-én felszólító levelet intézett Franciaországhoz a határozat betartásának elmulasztása miatt. |
| --- | --- |

(25)

Mivel Franciaország nem szüntette meg a Livret A és a Livret bleu különleges forgalmazási jogát a 2007. május 10-i határozatban előírt 9 hónapos határidőn belül, a Bizottság megindította az EK-Szerződés 226. cikkében (az EUMSZ jelenlegi 258. cikkében) előírt jogsértési eljárást azzal, hogy 2008. június 5-én felszólító levelet intézett Franciaországhoz a határozat betartásának elmulasztása miatt.

| (26) | 2009. szeptember 19-én a Bizottság új információkat kért Franciaországtól, amely 2009. október 13-án válaszolt. |
| --- | --- |

(26)

2009. szeptember 19-én a Bizottság új információkat kért Franciaországtól, amely 2009. október 13-án válaszolt.

| (27) | A Bizottság 2009. október 8-án megszüntette a jogsértési eljárást, mivel Franciaország – a Livret A és a Livret bleu forgalmazásának liberalizálását jelentő 2009. január 1-jei reform elfogadásával (11) – eleget tett a szóban forgó betétkönyvek forgalmazásának megszüntetésére vonatkozó kötelezettségének (12). |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság 2009. október 8-án megszüntette a jogsértési eljárást, mivel Franciaország – a Livret A és a Livret bleu forgalmazásának liberalizálását jelentő 2009. január 1-jei reform elfogadásával (11) – eleget tett a szóban forgó betétkönyvek forgalmazásának megszüntetésére vonatkozó kötelezettségének (12).

| (28) | 2010 folyamán a Bizottság több kérdést tett fel a Crédit Mutuelnek elektronikus levelek útján, amelyekre ez utóbbi szintén elektronikus levelekben válaszolt. |
| --- | --- |

(28)

2010 folyamán a Bizottság több kérdést tett fel a Crédit Mutuelnek elektronikus levelek útján, amelyekre ez utóbbi szintén elektronikus levelekben válaszolt.

| (29) | Ez a határozat az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (13) 13. cikkének megfelelően lezárja a „Livret bleu” konstrukcióban rejlő lehetséges támogatási elemekkel kapcsolatos eljárást. |
| --- | --- |

(29)

Ez a határozat az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (13) 13. cikkének megfelelően lezárja a „Livret bleu” konstrukcióban rejlő lehetséges támogatási elemekkel kapcsolatos eljárást.

2.   A „LIVRET BLEU” KONSTRUKCIÓ ISMERTETÉSE

2.1.   A Crédit Mutuel bemutatása

| (30) | A Crédit Mutuel változó alaptőkéjű, szövetkezeti jogállással rendelkező pénztárak országos hálózatából álló decentralizált bank- és biztosítási csoport. A Crédit Mutuelre az együttműködés alapelveit meghatározó, 1947. szeptember 10-i törvény irányadó. Szerveződése háromszintű: helyi, regionális és országos. |
| --- | --- |

(30)

A Crédit Mutuel változó alaptőkéjű, szövetkezeti jogállással rendelkező pénztárak országos hálózatából álló decentralizált bank- és biztosítási csoport. A Crédit Mutuelre az együttműködés alapelveit meghatározó, 1947. szeptember 10-i törvény irányadó. Szerveződése háromszintű: helyi, regionális és országos.

| (31) | A Crédit Mutuel csoportnak – a csoport két cégneve alatt (Crédit Mutuel és Crédit Industriel et Commercial [a továbbiakban: CIC]) – közel 6 000 értékesítési pontja és több mint 72 000 munkavállalója van. A Crédit Mutuel helyi pénztárai a Confédération nationale du Crédit Mutuel – a hálózat központi szerve – 18 regionális tagszövetségéhez tartoznak. A CIC hat regionális bankot, valamint szakosodott leányvállalatokat tömörít Franciaországban és nemzetközi szinten egyaránt. |
| --- | --- |

(31)

A Crédit Mutuel csoportnak – a csoport két cégneve alatt (Crédit Mutuel és Crédit Industriel et Commercial [a továbbiakban: CIC]) – közel 6 000 értékesítési pontja és több mint 72 000 munkavállalója van. A Crédit Mutuel helyi pénztárai a Confédération nationale du Crédit Mutuel – a hálózat központi szerve – 18 regionális tagszövetségéhez tartoznak. A CIC hat regionális bankot, valamint szakosodott leányvállalatokat tömörít Franciaországban és nemzetközi szinten egyaránt.

| (32) | A Crédit Mutuel másrészt globális politikát követő, egyetlen igazgatósággal rendelkező csoport. A csoport belső pénzügyi szolidaritást tart fenn az országos szövetség szintjén, amely biztosítja a regionális tagszövetségek likviditását. A csoport versenyjogi szempontból egyetlen vállalkozás jellemzőit mutatja, ugyanis központi szinten egyetlen döntéshozatali központtal rendelkezik. |
| --- | --- |

(32)

A Crédit Mutuel másrészt globális politikát követő, egyetlen igazgatósággal rendelkező csoport. A csoport belső pénzügyi szolidaritást tart fenn az országos szövetség szintjén, amely biztosítja a regionális tagszövetségek likviditását. A csoport versenyjogi szempontból egyetlen vállalkozás jellemzőit mutatja, ugyanis központi szinten egyetlen döntéshozatali központtal rendelkezik.

2.2.   A Livret bleu bemutatása

| (33) | A Livret bleu az állam által szabályozott, kizárólag a Crédit Mutuel által forgalmazott takarékossági termék volt. |
| --- | --- |

(33)

A Livret bleu az állam által szabályozott, kizárólag a Crédit Mutuel által forgalmazott takarékossági termék volt.

| (34) | Ezt a terméket az 1975. évi pótköltségvetési törvény (14) értelmében részlegesen kivonták az adókörből. A betétesek részére a betétösszegekre fizetett kamatokat kétharmad részben adómentessé tették. Az állam a betétesek számára oly módon határozta meg a Livret bleu bruttó kamatlábát, hogy az adó levonása után (15) a nettó kamatláb megegyezzen a teljes egészében adómentes Livret A-éval. |
| --- | --- |

(34)

Ezt a terméket az 1975. évi pótköltségvetési törvény (14) értelmében részlegesen kivonták az adókörből. A betétesek részére a betétösszegekre fizetett kamatokat kétharmad részben adómentessé tették. Az állam a betétesek számára oly módon határozta meg a Livret bleu bruttó kamatlábát, hogy az adó levonása után (15) a nettó kamatláb megegyezzen a teljes egészében adómentes Livret A-éval.

| (35) | Az állam a Livret bleu kamatlábát az inflációt meghaladó szinten, a pénzpiachoz indexálva állapította meg. A Livret bleu legutolsó nettó kamatlába, még e takarékossági termék 2009. január 1-jei reformmal bekövetkezett megszüntetése előtt (lásd a 41 preambulumbekezdést) 4 % volt (16). A betétesek által a Livret bleu betétkönyvükre maximálisan befizethető összeg 15 300 EUR volt. A Livret bleu állománya az 1991-es 13 milliárd EUR-ról (85 milliárd FRF-ról) 2008-ban 22 milliárd EUR-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(35)

Az állam a Livret bleu kamatlábát az inflációt meghaladó szinten, a pénzpiachoz indexálva állapította meg. A Livret bleu legutolsó nettó kamatlába, még e takarékossági termék 2009. január 1-jei reformmal bekövetkezett megszüntetése előtt (lásd a 41 preambulumbekezdést) 4 % volt (16). A betétesek által a Livret bleu betétkönyvükre maximálisan befizethető összeg 15 300 EUR volt. A Livret bleu állománya az 1991-es 13 milliárd EUR-ról (85 milliárd FRF-ról) 2008-ban 22 milliárd EUR-ra emelkedett.

| (36) | A Livret bleu jellemzői – a pénzeszközök azonnali rendelkezésre bocsátása, a 15 EUR-tól engedélyezett befizetések, a költségmentesség (többek között megnyitáskor) stb. – magas likviditást eredményeztek. Ezenkívül a Livret bleu-t automatikusan meg lehetett terhelni az Államkincstár vagy közüzemi vállalkozások – például az EDF vagy a France Télécom – javára. A Livret bleu – magánszemélyeknek szánt takarékossági termék – tehát bizonyos szempontból folyószámlához hasonlított. |
| --- | --- |

(36)

A Livret bleu jellemzői – a pénzeszközök azonnali rendelkezésre bocsátása, a 15 EUR-tól engedélyezett befizetések, a költségmentesség (többek között megnyitáskor) stb. – magas likviditást eredményeztek. Ezenkívül a Livret bleu-t automatikusan meg lehetett terhelni az Államkincstár vagy közüzemi vállalkozások – például az EDF vagy a France Télécom – javára. A Livret bleu – magánszemélyeknek szánt takarékossági termék – tehát bizonyos szempontból folyószámlához hasonlított.

| (37) | A Livret bleu révén gyűjtött források felhasználásához kapcsolódó kötelezettségek idővel változtak. |
| --- | --- |

(37)

A Livret bleu révén gyűjtött források felhasználásához kapcsolódó kötelezettségek idővel változtak.

| (38) | A Crédit Mutuel először is köteles volt a források 50 %-át (1983-tól a források (17) 65 %-át és az új betétösszegek 80 %-át) úgynevezett „közérdekű” felhasználásra (különösen helyi önkormányzatok és más köztestületek finanszírozására) fordítani, a fennmaradó résszel a bank szabadon rendelkezett (a továbbiakban: szabad felhasználású állományok). |
| --- | --- |

(38)

A Crédit Mutuel először is köteles volt a források 50 %-át (1983-tól a források (17) 65 %-át és az új betétösszegek 80 %-át) úgynevezett „közérdekű” felhasználásra (különösen helyi önkormányzatok és más köztestületek finanszírozására) fordítani, a fennmaradó résszel a bank szabadon rendelkezett (a továbbiakban: szabad felhasználású állományok).

| (39) | Ezt a rendszert az 1991. szeptember 27-i rendelet (18) mélyrehatóan megreformálta – azáltal, hogy a Livret bleu-t a Livret A rendszeréhez igazította. E rendelet hatálybalépésétől kezdődően ugyanis az új állományt (19) teljes egészében központosították a Caisse des Dépôts et Consignations elnevezésű pénztárnál (a továbbiakban: CDC), amely ellentételezésként közvetítői jutalékot fizetett a Crédit Mutuelnek. Ezt a jutalékot, amelyet eredetileg a Livret bleu CDC-hez átkönyvelt állományának 1,3 %-ában állapítottak meg, 2005. január 1-jén 1,2 %-ra, majd 2005. november 1-jén 1,1 %-ra csökkentették. A CDC a Crédit Mutuel által gyűjtött forrásokat elsősorban a szociális lakhatás finanszírozására használja fel. |
| --- | --- |

(39)

Ezt a rendszert az 1991. szeptember 27-i rendelet (18) mélyrehatóan megreformálta – azáltal, hogy a Livret bleu-t a Livret A rendszeréhez igazította. E rendelet hatálybalépésétől kezdődően ugyanis az új állományt (19) teljes egészében központosították a Caisse des Dépôts et Consignations elnevezésű pénztárnál (a továbbiakban: CDC), amely ellentételezésként közvetítői jutalékot fizetett a Crédit Mutuelnek. Ezt a jutalékot, amelyet eredetileg a Livret bleu CDC-hez átkönyvelt állományának 1,3 %-ában állapítottak meg, 2005. január 1-jén 1,2 %-ra, majd 2005. november 1-jén 1,1 %-ra csökkentették. A CDC a Crédit Mutuel által gyűjtött forrásokat elsősorban a szociális lakhatás finanszírozására használja fel.

| (40) | Ezenkívül a rendszer említett mélyreható reformja a meglévő állomány fokozatos reallokációjában nyilvánult meg (20). Az 1991. szeptember 27-i rendelet hatálybalépésétől 1999 első félévének végéig a „közérdekű felhasználások” és a meglévő „szabad felhasználások” részesedése mindaddig csökkent, amíg a teljes állományt át nem könyvelték a CDC-hez.














  Milliárd FRF-ban és %-ban) | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos éves állomány | 85,5 | 83 | 80,2 | 83,4 | 88,7 | 91,5 | 92,7 | 98,1 | 98,7 |
| A CDC-nél központosított felhasználások | 1 % | 7 % | 12 % | 24 % | 39 % | 46 % | 51 % | 69 % | 100 % |
| Közérdekű felhasználások | 67 % | 54 % | 46 % | 35 % | 27 % | 20 % | 15 % | 10 % | 0 % |
| Szabad felhasználások | 32 % | 39 % | 42 % | 41 % | 35 % | 34 % | 34 % | 21 % | 0 % |
| Forrás: Littlejohn Fraser |

(40)

Ezenkívül a rendszer említett mélyreható reformja a meglévő állomány fokozatos reallokációjában nyilvánult meg (20). Az 1991. szeptember 27-i rendelet hatálybalépésétől 1999 első félévének végéig a „közérdekű felhasználások” és a meglévő „szabad felhasználások” részesedése mindaddig csökkent, amíg a teljes állományt át nem könyvelték a CDC-hez.

Milliárd FRF-ban és %-ban)

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

Átlagos éves állomány

85,5

83

80,2

83,4

88,7

91,5

92,7

98,1

98,7

A CDC-nél központosított felhasználások

1 %

7 %

12 %

24 %

39 %

46 %

51 %

69 %

100 %

Közérdekű felhasználások

67 %

54 %

46 %

35 %

27 %

20 %

15 %

10 %

0 %

Szabad felhasználások

32 %

39 %

42 %

41 %

35 %

34 %

34 %

21 %

0 %

Forrás: Littlejohn Fraser

| (41) | 2009. január 1-jén hatályba lépett a Livret A és a Livret bleu reformja, amely minden bank számára lehetővé tette a Livret A forgalmazását, és amely megszüntette a Livret A és a Livret bleu közötti különbségtételt. 2009. január 1-je óta a Crédit Mutuel „Livret bleu” konstrukciója nem más, mint egy más néven forgalmazott Livret A. A Livret bleu, és következésképp a Crédit Mutuel kizárólagos forgalmazási joga ezen a napon megszűnt. |
| --- | --- |

(41)

2009. január 1-jén hatályba lépett a Livret A és a Livret bleu reformja, amely minden bank számára lehetővé tette a Livret A forgalmazását, és amely megszüntette a Livret A és a Livret bleu közötti különbségtételt. 2009. január 1-je óta a Crédit Mutuel „Livret bleu” konstrukciója nem más, mint egy más néven forgalmazott Livret A. A Livret bleu, és következésképp a Crédit Mutuel kizárólagos forgalmazási joga ezen a napon megszűnt.

2.3.   Az eljárás megindításához/kiterjesztéséhez vezető okok ismertetése

| (42) | Ahogyan azt az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat (21) kifejti, a Bizottság lehetségesnek ítélte, hogy Franciaország a közvetítői jutalék révén támogatást nyújtott a Crédit Mutuelnek. |
| --- | --- |

(42)

Ahogyan azt az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat (21) kifejti, a Bizottság lehetségesnek ítélte, hogy Franciaország a közvetítői jutalék révén támogatást nyújtott a Crédit Mutuelnek.

| (43) | A Bíróság Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlatából következik, hogy a közszolgáltatással járó ellentételezés nem minősül az EUMSZ 107. cikke szerinti állami támogatásnak, ha eleget tesz a 2003. július 24-iAltmark-ítéletben (22) említett, bizonyos kumulatív feltételeknek. |
| --- | --- |

(43)

A Bíróság Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlatából következik, hogy a közszolgáltatással járó ellentételezés nem minősül az EUMSZ 107. cikke szerinti állami támogatásnak, ha eleget tesz a 2003. július 24-iAltmark-ítéletben (22) említett, bizonyos kumulatív feltételeknek.

| (44) | A Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában úgy ítélte meg, hogy az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat negyedik feltétele nem feltétlenül teljesül, amennyiben a szociális bérlakásokra szánt betétgyűjtési közfeladatot nem a közbeszerzési eljárás útján kiválasztott legjobb ajánlattevőnek, hanem közvetlenül a Crédit Mutuellel folytatott tárgyalás útján ítélték oda, ami eleve nem biztosít semmiféle garanciát arra, hogy a Crédit Mutuelnek nyújtott díjazás nem magasabb egy jól vezetett vállalkozás által kért szintnél. Ezenkívül úgy ítélte meg, hogy a francia hatóságok nem bizonyították be, hogy az ellentételezés szintjét egy bankszektorbeli átlagos, jól vezetett vállalkozás költségeire hivatkozva határozták meg. Annak megállapításához, hogy az ellentételezés szintjét az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat értelmében vett, jól vezetett vállalkozás költségeinek elemzése alapján határozták-e meg, ugyanis nem elegendő, hogy a francia hatóságok hangsúlyozták, hogy a Crédit Mutuel jól vezetett vállalkozás. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában úgy ítélte meg, hogy az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat negyedik feltétele nem feltétlenül teljesül, amennyiben a szociális bérlakásokra szánt betétgyűjtési közfeladatot nem a közbeszerzési eljárás útján kiválasztott legjobb ajánlattevőnek, hanem közvetlenül a Crédit Mutuellel folytatott tárgyalás útján ítélték oda, ami eleve nem biztosít semmiféle garanciát arra, hogy a Crédit Mutuelnek nyújtott díjazás nem magasabb egy jól vezetett vállalkozás által kért szintnél. Ezenkívül úgy ítélte meg, hogy a francia hatóságok nem bizonyították be, hogy az ellentételezés szintjét egy bankszektorbeli átlagos, jól vezetett vállalkozás költségeire hivatkozva határozták meg. Annak megállapításához, hogy az ellentételezés szintjét az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat értelmében vett, jól vezetett vállalkozás költségeinek elemzése alapján határozták-e meg, ugyanis nem elegendő, hogy a francia hatóságok hangsúlyozták, hogy a Crédit Mutuel jól vezetett vállalkozás.

| (45) | A Bizottság szerint a közvetítői jutalék olyan, a Bizottságnak be nem jelentett állami forrás volt, amely versenytorzító és a tagállamok közötti kereskedelmet érintő szelektív előnyt képezhet. A közvetítői jutalék következésképp tartalmazhatott jogellenes támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság szerint a közvetítői jutalék olyan, a Bizottságnak be nem jelentett állami forrás volt, amely versenytorzító és a tagállamok közötti kereskedelmet érintő szelektív előnyt képezhet. A közvetítői jutalék következésképp tartalmazhatott jogellenes támogatási elemeket.

| (46) | A Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában lehetségesnek tartotta, hogy ez az intézkedés nem egyeztethető össze az EK-Szerződés 86. cikkének (2) bekezdésével (az EUMSZ jelenlegi 106. cikkének (2) bekezdésével), és úgy ítélte meg, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében (az EUMSZ jelenlegi 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében) említett eltérések egyike sem alkalmazható. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában lehetségesnek tartotta, hogy ez az intézkedés nem egyeztethető össze az EK-Szerződés 86. cikkének (2) bekezdésével (az EUMSZ jelenlegi 106. cikkének (2) bekezdésével), és úgy ítélte meg, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében (az EUMSZ jelenlegi 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében) említett eltérések egyike sem alkalmazható.

| (47) | A Bizottság számára ugyanis – tanácsadója számításai alapján – lehetségesnek tűnt, hogy az ellentételezés összege meghaladta a közszolgáltatási kötelezettség (a szociális bérlakásokra szánt betétgyűjtés) végrehajtása miatt felmerült költségek fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve a kapcsolódó bevételeket, valamint az e kötelezettség biztosításából származó ésszerű nyereséget. Miután a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az ellentételezés összegének tartalmaznia kell az állam által vagy állami forrásokból bármilyen formában nyújtott összes előnyt, az ellentételezés számítása során nemcsak a CDC-nél központosított betétek gyűjtésének nettó költségét vette figyelembe, hanem a közérdekű felhasználások és a szabad felhasználások nettó eredményét (költségét, illetve nyereségét) is. A Bizottság tanácsadójának jelentéséből 1991-re, 1992-re, 1993-ra és 1998-ra vonatkozóan a Crédit Mutuel túlkompenzációja derül ki. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság számára ugyanis – tanácsadója számításai alapján – lehetségesnek tűnt, hogy az ellentételezés összege meghaladta a közszolgáltatási kötelezettség (a szociális bérlakásokra szánt betétgyűjtés) végrehajtása miatt felmerült költségek fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve a kapcsolódó bevételeket, valamint az e kötelezettség biztosításából származó ésszerű nyereséget. Miután a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az ellentételezés összegének tartalmaznia kell az állam által vagy állami forrásokból bármilyen formában nyújtott összes előnyt, az ellentételezés számítása során nemcsak a CDC-nél központosított betétek gyűjtésének nettó költségét vette figyelembe, hanem a közérdekű felhasználások és a szabad felhasználások nettó eredményét (költségét, illetve nyereségét) is. A Bizottság tanácsadójának jelentéséből 1991-re, 1992-re, 1993-ra és 1998-ra vonatkozóan a Crédit Mutuel túlkompenzációja derül ki.

3.   A PANASZOSOK ÉRVEI

| (48) | A Bizottság a panaszosok érveit az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése (az EUMSZ jelenlegi 108. cikkének (2) bekezdése) szerinti eljárás megindításáról szóló, 1998. február 6-i határozatában mutatta be. Az azóta eljuttatott kiegészítő feljegyzések a következő új érveket sorakoztatják fel. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság a panaszosok érveit az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése (az EUMSZ jelenlegi 108. cikkének (2) bekezdése) szerinti eljárás megindításáról szóló, 1998. február 6-i határozatában mutatta be. Az azóta eljuttatott kiegészítő feljegyzések a következő új érveket sorakoztatják fel.

| (49) | A Livret bleu „költségek alatti eladás hatására” vonatkozóan az AFB (1999 februárjának végén aktualizált és a Bizottságnak 1999 októberében eljuttatott) feljegyzése a Livret bleu „költségek alatti eladás hatása” kiváltotta nettó banki eredményt 17 milliárd FRF-ra (2,6 milliárd EUR-ra) becsülte – feltételezve, hogy az 1986–1997 közötti időszakban a Crédit Mutuel piaci részesedéseinek növekedése valamennyi szegmensben kizárólag a Livret bleu forgalmazásából származik. |
| --- | --- |

(49)

A Livret bleu „költségek alatti eladás hatására” vonatkozóan az AFB (1999 februárjának végén aktualizált és a Bizottságnak 1999 októberében eljuttatott) feljegyzése a Livret bleu „költségek alatti eladás hatása” kiváltotta nettó banki eredményt 17 milliárd FRF-ra (2,6 milliárd EUR-ra) becsülte – feltételezve, hogy az 1986–1997 közötti időszakban a Crédit Mutuel piaci részesedéseinek növekedése valamennyi szegmensben kizárólag a Livret bleu forgalmazásából származik.

| (50) | A Caisse Nationale du Crédit Agricole által készített, 2000 májusában közölt tanulmány elemezte a Crédit Mutuel ügyintézőhelyei számának alakulását. A tanulmányból kiderül, hogy az állandó ügyintézőhelyek teljes száma 1991-től 1994-ig csökkent, majd fokozatosan emelkedett, és 1998-ban visszaállt az 1990-es szintre. A számok régiónként eltérően alakultak: az állandó ügyintézőhelyek, majd a nem állandó ügyintézőhelyek száma a Crédit Mutuel hagyományosan erős jelenlétével jellemzett régiókban (Pays de Loire, Bretagne, Elzász) csökkent, míg a többi régióban fokozatosan emelkedett. Valószínű tehát, hogy a Crédit Mutuel azért csökkentette a jelenlétét a vidéki térségekben, hogy fokozottabban legyen jelen a városi térségekben. Ezek az adatok láthatóan megcáfolják a Crédit Mutuel azon állításait, amelyek szerint az 1990-es évek során a vidéki térségekben erős jelenlét fenntartására kényszerült. Az adatok afelé is mutatnak, hogy a Crédit Mutuel még az állami ellenőrzés megszüntetése után is rendkívül sűrű hálózatot képes fenntartani. |
| --- | --- |

(50)

A Caisse Nationale du Crédit Agricole által készített, 2000 májusában közölt tanulmány elemezte a Crédit Mutuel ügyintézőhelyei számának alakulását. A tanulmányból kiderül, hogy az állandó ügyintézőhelyek teljes száma 1991-től 1994-ig csökkent, majd fokozatosan emelkedett, és 1998-ban visszaállt az 1990-es szintre. A számok régiónként eltérően alakultak: az állandó ügyintézőhelyek, majd a nem állandó ügyintézőhelyek száma a Crédit Mutuel hagyományosan erős jelenlétével jellemzett régiókban (Pays de Loire, Bretagne, Elzász) csökkent, míg a többi régióban fokozatosan emelkedett. Valószínű tehát, hogy a Crédit Mutuel azért csökkentette a jelenlétét a vidéki térségekben, hogy fokozottabban legyen jelen a városi térségekben. Ezek az adatok láthatóan megcáfolják a Crédit Mutuel azon állításait, amelyek szerint az 1990-es évek során a vidéki térségekben erős jelenlét fenntartására kényszerült. Az adatok afelé is mutatnak, hogy a Crédit Mutuel még az állami ellenőrzés megszüntetése után is rendkívül sűrű hálózatot képes fenntartani.

| (51) | Az AFB 1998. június 4-én levelet intézett a Bizottsághoz, amelyben megerősítette, hogy a Livret bleu-n tartott pénzeszközök CDC-nél központosított állománya 1,3 %-ának megfelelő díjazás túlzott mértékű volt, mivel ugyanebben az időszakban a Caisse d’Épargne 1,20 %-ot, a La Poste pedig 1,50 %-ot kapott a Livret A – szintén a CDC-nél központosított – pénzeszközeire. A levélben az AFB közölte, hogy 1997-ben azt javasolta a francia hatóságoknak, hogy mindössze 1 %-nak megfelelő díjazás mellett biztosítsák a Livret bleu betéteinek gyűjtését, a kormány azonban nem reagált erre az ajánlatra. Az AFB többek között kiemelte, hogy a takarékpénztárak korszerűsítéséről szóló, 1998. áprilisi Douyère-jelentés szerint egy átlagos takarékpénztár – például a burgundiai – betétgyűjtési költsége az állományának 0,96 %-a, és nem indokolt, hogy a Crédit Mutuelnek magasabb kezelési költségei legyenek. |
| --- | --- |

(51)

Az AFB 1998. június 4-én levelet intézett a Bizottsághoz, amelyben megerősítette, hogy a Livret bleu-n tartott pénzeszközök CDC-nél központosított állománya 1,3 %-ának megfelelő díjazás túlzott mértékű volt, mivel ugyanebben az időszakban a Caisse d’Épargne 1,20 %-ot, a La Poste pedig 1,50 %-ot kapott a Livret A – szintén a CDC-nél központosított – pénzeszközeire. A levélben az AFB közölte, hogy 1997-ben azt javasolta a francia hatóságoknak, hogy mindössze 1 %-nak megfelelő díjazás mellett biztosítsák a Livret bleu betéteinek gyűjtését, a kormány azonban nem reagált erre az ajánlatra. Az AFB többek között kiemelte, hogy a takarékpénztárak korszerűsítéséről szóló, 1998. áprilisi Douyère-jelentés szerint egy átlagos takarékpénztár – például a burgundiai – betétgyűjtési költsége az állományának 0,96 %-a, és nem indokolt, hogy a Crédit Mutuelnek magasabb kezelési költségei legyenek.

| (52) | A Glais társaság 2000. augusztusi feljegyzése, amelyet az AFB kérésére nyújtott be, statisztikai adatokkal szolgált a Livret bleu kizárólagos forgalmazási joga által a Crédit Mutuel számára esetlegesen biztosított versenyelőnyről. Az idősorok vizsgálata azt mutatja, hogy a Livret bleu-ben elhelyezett betétek állománya, valamint a többi betét állománya az 1985–1987-es fordulópontig erőteljesen emelkedett. A háztartásoknak nyújtott hitelek növekedése folytatódik ezen az időponton túl, és erősebb marad a Crédit Mutuel esetében, mint a legfőbb versenytársai esetében. A Glais társaság szakértője ebből azt a következtetést vonta le, hogy „a Livret bleu úgy tűnik, vevőcsalogató hatást gyakorolt, és az 1980-as évek közepétől kezdődően a pozitív hatás láthatóan állandósult – anélkül, hogy a betétek növekedtek volna. Következésképp úgy tűnik, hogy ettől az időszaktól kezdődően az eredetileg hűségessé tett ügyfélkör táplálta a Crédit Mutuel terjeszkedő stratégiáját.” Többek között a véletlenszerű gazdasági sokkhatásoknak a tevékenységi változókra gyakorolt tartós hatását jelző mutató, valamint a hitelkeresletre vonatkozó egyszerű egyenlet modellezése alapján a szakértő azt állapította meg, hogy a Crédit Mutuel (alapvetően hitelezési) tevékenysége láthatóan nem állt kapcsolatban a bankpiac átlagos alakulásával. A szakértő ezt a jelenséget azzal magyarázza, hogy a Crédit Mutuel ügyfélköre – például a Livret bleu révén – feltehetőleg sokkal hűségesebb, mint más bankhálózatok ügyfélköre. |
| --- | --- |

(52)

A Glais társaság 2000. augusztusi feljegyzése, amelyet az AFB kérésére nyújtott be, statisztikai adatokkal szolgált a Livret bleu kizárólagos forgalmazási joga által a Crédit Mutuel számára esetlegesen biztosított versenyelőnyről. Az idősorok vizsgálata azt mutatja, hogy a Livret bleu-ben elhelyezett betétek állománya, valamint a többi betét állománya az 1985–1987-es fordulópontig erőteljesen emelkedett. A háztartásoknak nyújtott hitelek növekedése folytatódik ezen az időponton túl, és erősebb marad a Crédit Mutuel esetében, mint a legfőbb versenytársai esetében. A Glais társaság szakértője ebből azt a következtetést vonta le, hogy „a Livret bleu úgy tűnik, vevőcsalogató hatást gyakorolt, és az 1980-as évek közepétől kezdődően a pozitív hatás láthatóan állandósult – anélkül, hogy a betétek növekedtek volna. Következésképp úgy tűnik, hogy ettől az időszaktól kezdődően az eredetileg hűségessé tett ügyfélkör táplálta a Crédit Mutuel terjeszkedő stratégiáját.” Többek között a véletlenszerű gazdasági sokkhatásoknak a tevékenységi változókra gyakorolt tartós hatását jelző mutató, valamint a hitelkeresletre vonatkozó egyszerű egyenlet modellezése alapján a szakértő azt állapította meg, hogy a Crédit Mutuel (alapvetően hitelezési) tevékenysége láthatóan nem állt kapcsolatban a bankpiac átlagos alakulásával. A szakértő ezt a jelenséget azzal magyarázza, hogy a Crédit Mutuel ügyfélköre – például a Livret bleu révén – feltehetőleg sokkal hűségesebb, mint más bankhálózatok ügyfélköre.

| (53) | Egy második (2000. decemberi feljegyzésben) a Glais társaság az egyes bankhálózatok vonzerejének új ökonometriai elemzését javasolta. Eredményei – a szakértő szerint – megerősítik azt a feltételezést, miszerint a Crédit Mutuel és a Caisse d’Épargne rendelkeznek olyan eszközökkel, amelyek lehetővé teszik, hogy a többi banknál sokkal hatékonyabban tegyék hűségesebbé ügyfélkörüket. Nem határozható meg azonban, hogy egy adókörből kivont takarékbetétkönyv forgalmazása vagy a különböző régiókban lévő sűrű fiókhálózat igénybevétele (e hálózatok két közös eszköze) okozza-e az ügyfélkör fokozottabb hűségét. |
| --- | --- |

(53)

Egy második (2000. decemberi feljegyzésben) a Glais társaság az egyes bankhálózatok vonzerejének új ökonometriai elemzését javasolta. Eredményei – a szakértő szerint – megerősítik azt a feltételezést, miszerint a Crédit Mutuel és a Caisse d’Épargne rendelkeznek olyan eszközökkel, amelyek lehetővé teszik, hogy a többi banknál sokkal hatékonyabban tegyék hűségesebbé ügyfélkörüket. Nem határozható meg azonban, hogy egy adókörből kivont takarékbetétkönyv forgalmazása vagy a különböző régiókban lévő sűrű fiókhálózat igénybevétele (e hálózatok két közös eszköze) okozza-e az ügyfélkör fokozottabb hűségét.

| (54) | Ezen eljárás keretein kívül a Bizottsághoz beérkezett egy, a panaszosok által benyújtott kiegészítő feljegyzés is, amely szerint az, hogy a Crédit Mutuel 1997 áprilisában megvásárolhatta a korábban az állami tulajdonban lévő GAN biztosítási csoport tulajdonát képező CIC-t e banki létesítmény privatizációja során, a Livret bleu jogcímén kapott támogatásoknak volt köszönhető, amelyek Crédit Mutuel betétpiaci részesedését az 1969-es 2 %-ról 1997-ben mintegy 6,9 %-ra növelték. A panaszosok szerint a szóban forgó támogatások miatt a vállalkozás saját tőkéje gyorsan növekedett, az 1974-es 650 millió FRF-ról (99 millió EUR-ról) 1997-ben 47,3 milliárd FRF-ra (7,2 milliárd EUR-ra) nőtt. |
| --- | --- |

(54)

Ezen eljárás keretein kívül a Bizottsághoz beérkezett egy, a panaszosok által benyújtott kiegészítő feljegyzés is, amely szerint az, hogy a Crédit Mutuel 1997 áprilisában megvásárolhatta a korábban az állami tulajdonban lévő GAN biztosítási csoport tulajdonát képező CIC-t e banki létesítmény privatizációja során, a Livret bleu jogcímén kapott támogatásoknak volt köszönhető, amelyek Crédit Mutuel betétpiaci részesedését az 1969-es 2 %-ról 1997-ben mintegy 6,9 %-ra növelték. A panaszosok szerint a szóban forgó támogatások miatt a vállalkozás saját tőkéje gyorsan növekedett, az 1974-es 650 millió FRF-ról (99 millió EUR-ról) 1997-ben 47,3 milliárd FRF-ra (7,2 milliárd EUR-ra) nőtt.

| (55) | Végezetül az Association des Victimes du Crédit Mutuel 2006. szeptember 19-i panaszában egyszerűen az az állítás szerepel, hogy „az állami megtakarításokat magán- és kereskedelmi célokra sikkasztották el [...] a betétesek és a francia gazdaság rovására”, amely állítást egy esetlegesen jogellenes állami támogatással kapcsolatos valódi érvekkel vagy bizonyítékokkal nem támasztanak alá. |
| --- | --- |

(55)

Végezetül az Association des Victimes du Crédit Mutuel 2006. szeptember 19-i panaszában egyszerűen az az állítás szerepel, hogy „az állami megtakarításokat magán- és kereskedelmi célokra sikkasztották el [...] a betétesek és a francia gazdaság rovására”, amely állítást egy esetlegesen jogellenes állami támogatással kapcsolatos valódi érvekkel vagy bizonyítékokkal nem támasztanak alá.

4.   AZ ÉRDEKELT HARMADIK SZEMÉLYEK ÉSZREVÉTELEI

| (56) | Az eljárás megindításáról szóló, 1998. február 6-i határozat közzétételét követően a Bizottsághoz számos érdekelt harmadik személy észrevétele érkezett be. |
| --- | --- |

(56)

Az eljárás megindításáról szóló, 1998. február 6-i határozat közzétételét követően a Bizottsághoz számos érdekelt harmadik személy észrevétele érkezett be.

| (57) | A Crédit Mutuel egyes versenytársai beszámoltak arról a kárról, amely – megítélésük szerint – azért érte őket, mert a Crédit Mutuel megszerezte a Livret bleu kizárólagos forgalmazási jogát. E bankok többsége azt állította, hogy a Livret bleu „költségek alatti eladás hatása” miatt ügyfeleket veszített a Crédit Mutuel javára, és ennek a kizárólagos jognak a megszüntetését kérte. Ilyen észrevételeket a következő intézmények intéztek a Bizottsághoz: | Banque Dupuy de Parseval; |
| --- | --- | --- |

(57)

A Crédit Mutuel egyes versenytársai beszámoltak arról a kárról, amely – megítélésük szerint – azért érte őket, mert a Crédit Mutuel megszerezte a Livret bleu kizárólagos forgalmazási jogát. E bankok többsége azt állította, hogy a Livret bleu „költségek alatti eladás hatása” miatt ügyfeleket veszített a Crédit Mutuel javára, és ennek a kizárólagos jognak a megszüntetését kérte. Ilyen észrevételeket a következő intézmények intéztek a Bizottsághoz:

Banque Dupuy de Parseval;

| | Banque Natexis; |
| --- | --- |

Banque Natexis;

| | Banque de Picardie; |
| --- | --- |

Banque de Picardie;

| | Banque Populaire de Bourgogne; |
| --- | --- |

Banque Populaire de Bourgogne;

| | Banque Populaire Bretagne Atlantique; |
| --- | --- |

Banque Populaire Bretagne Atlantique;

| | Banque Populaire du Centre; |
| --- | --- |

Banque Populaire du Centre;

| | Banque Populaire Centre-Atlantique; |
| --- | --- |

Banque Populaire Centre-Atlantique;

| | Banque Populaire de Champagne; |
| --- | --- |

Banque Populaire de Champagne;

| | Banque Populaire de la Côte d’Azur; |
| --- | --- |

Banque Populaire de la Côte d’Azur;

| | Banque Populaire du Dauphiné et des Alpes du Sud; |
| --- | --- |

Banque Populaire du Dauphiné et des Alpes du Sud;

| | Banque Populaire de Franche-Comté, du Maconnais et de l’Ain; |
| --- | --- |

Banque Populaire de Franche-Comté, du Maconnais et de l’Ain;

| | Banque Populaire du Haut-Rhin; |
| --- | --- |

Banque Populaire du Haut-Rhin;

| | Banque Populaire de La Loire; |
| --- | --- |

Banque Populaire de La Loire;

| | Banque Populaire de Lorraine; |
| --- | --- |

Banque Populaire de Lorraine;

| | Banque Populaire de Lyon; |
| --- | --- |

Banque Populaire de Lyon;

| | Banque Populaire du Midi; |
| --- | --- |

Banque Populaire du Midi;

| | Banque Populaire du Massif Central; |
| --- | --- |

Banque Populaire du Massif Central;

| | Banque Populaire de l’Ouest; |
| --- | --- |

Banque Populaire de l’Ouest;

| | Banque Populaire Provençale et Corse; |
| --- | --- |

Banque Populaire Provençale et Corse;

| | Banque Populaire des Pyrénées Orientales, de l’Aude et de l’Ariège; |
| --- | --- |

Banque Populaire des Pyrénées Orientales, de l’Aude et de l’Ariège;

| | Banque Populaire du Quercy et de l’Agenais; |
| --- | --- |

Banque Populaire du Quercy et de l’Agenais;

| | Banque Populaire Savoisienne; |
| --- | --- |

Banque Populaire Savoisienne;

| | Banque Populaire de la Région Économique de Strasbourg; |
| --- | --- |

Banque Populaire de la Région Économique de Strasbourg;

| | Banque Populaire du Sud-Ouest; |
| --- | --- |

Banque Populaire du Sud-Ouest;

| | Banque Populaire du Tarn et de l’Aveyron; |
| --- | --- |

Banque Populaire du Tarn et de l’Aveyron;

| | B.P.ROP Banque Populaire; |
| --- | --- |

B.P.ROP Banque Populaire;

| | Banque de Savoie; |
| --- | --- |

Banque de Savoie;

| | Crédit Commercial de France; |
| --- | --- |

Crédit Commercial de France;

| | Crédit Commercial du Sud-Ouest; |
| --- | --- |

Crédit Commercial du Sud-Ouest;

| | Crédit Lyonnais; |
| --- | --- |

Crédit Lyonnais;

| | Société Générale; |
| --- | --- |

Société Générale;

| | Union des Banques à Paris. |
| --- | --- |

Union des Banques à Paris.

| (58) | Másfelől a Crédit Mutuel védelmében a 4. szakaszban ismertetett észrevételeken túl a Bizottság a „Livret bleu” konstrukció mellett szóló észrevételeket kapott az alábbi harmadik személyektől: | Bertholet úr, Drôme megye országgyűlési képviselője |
| --- | --- | --- |

(58)

Másfelől a Crédit Mutuel védelmében a 4. szakaszban ismertetett észrevételeken túl a Bizottság a „Livret bleu” konstrukció mellett szóló észrevételeket kapott az alábbi harmadik személyektől:

Bertholet úr, Drôme megye országgyűlési képviselője

| | Blondel úr, a Nord megyei közgyűlés (conseil général) tagja |
| --- | --- |

Blondel úr, a Nord megyei közgyűlés (conseil général) tagja

| | Cabot úr, a toulouse-i Regionális Ifjúsági Tájékoztató Központ (Centre régional Information Jeunesse) igazgatója |
| --- | --- |

Cabot úr, a toulouse-i Regionális Ifjúsági Tájékoztató Központ (Centre régional Information Jeunesse) igazgatója

| | Cormorèche úr, Montuel polgármestere |
| --- | --- |

Cormorèche úr, Montuel polgármestere

| | Cornelis úr, a Nord megyei közgyűlés tagja |
| --- | --- |

Cornelis úr, a Nord megyei közgyűlés tagja

| | Chavannes úr, Angoulême polgármestere |
| --- | --- |

Chavannes úr, Angoulême polgármestere

| | Crépeau úr, Charente-Maritime megye országgyűlési képviselője |
| --- | --- |

Crépeau úr, Charente-Maritime megye országgyűlési képviselője

| | Debavelaere úr, Pas-de-Calais megye szenátora |
| --- | --- |

Debavelaere úr, Pas-de-Calais megye szenátora

| | Decool úr, Brouckerque polgármestere |
| --- | --- |

Decool úr, Brouckerque polgármestere

| | Delevoye úr, Pas-de-Calais megye szenátora |
| --- | --- |

Delevoye úr, Pas-de-Calais megye szenátora

| | Delnatte úr, Nord megye országgyűlési képviselője |
| --- | --- |

Delnatte úr, Nord megye országgyűlési képviselője

| | Dolez úr, Nord megye országgyűlési képviselője |
| --- | --- |

Dolez úr, Nord megye országgyűlési képviselője

| | Ewald úr, a „Gazdasági Kezdeményezési Jogért” Egyesület (Association pour le droit à l’initiative économique) regionális megbízottja |
| --- | --- |

Ewald úr, a „Gazdasági Kezdeményezési Jogért” Egyesület (Association pour le droit à l’initiative économique) regionális megbízottja

| | Fronton úr, Haute-Garonne Megye Családi Egyesületeinek Uniója (Union départementale des associations familiales de Haute-Garonne) |
| --- | --- |

Fronton úr, Haute-Garonne Megye Családi Egyesületeinek Uniója (Union départementale des associations familiales de Haute-Garonne)

| | Foy úr, Nord megye szenátora |
| --- | --- |

Foy úr, Nord megye szenátora

| | Galiègue úr, a solesme-i Crédit Mutuel Pénztár elnöke |
| --- | --- |

Galiègue úr, a solesme-i Crédit Mutuel Pénztár elnöke

| | Gournay asszony, Caestre polgármestere |
| --- | --- |

Gournay asszony, Caestre polgármestere

| | Armelle Guinebertière asszony, európai parlamenti képviselő |
| --- | --- |

Armelle Guinebertière asszony, európai parlamenti képviselő

| | Hervé úr, Rennes polgármestere |
| --- | --- |

Hervé úr, Rennes polgármestere

| | Humez úr, Pas-de-Calais megye cisztás fibrózis elleni küzdelemmel foglalkozó megyei bizottságának (Comité départemental de lutte contre la mucoviscidose du Pas-de-Calais) elnöke |
| --- | --- |

Humez úr, Pas-de-Calais megye cisztás fibrózis elleni küzdelemmel foglalkozó megyei bizottságának (Comité départemental de lutte contre la mucoviscidose du Pas-de-Calais) elnöke

| | Ingelaere asszony, a Flandr’action elnöke |
| --- | --- |

Ingelaere asszony, a Flandr’action elnöke

| | Juppé úr, Bordeaux országgyűlési képviselője és polgármestere |
| --- | --- |

Juppé úr, Bordeaux országgyűlési képviselője és polgármestere

| | Lapalu úr, a magánszervezetek szervezésével és irányításával foglalkozó (Animation et gestion d’organismes privés) egyesület elnöke |
| --- | --- |

Lapalu úr, a magánszervezetek szervezésével és irányításával foglalkozó (Animation et gestion d’organismes privés) egyesület elnöke

| | Lazaro úr, Nord megye országgyűlési képviselője |
| --- | --- |

Lazaro úr, Nord megye országgyűlési képviselője

| | Lebreton úr, a Côtes d’Armor megyei közgyűlés elnöke |
| --- | --- |

Lebreton úr, a Côtes d’Armor megyei közgyűlés elnöke

| | Ledieu, Cateau-Cambrésis polgármestere |
| --- | --- |

Ledieu, Cateau-Cambrésis polgármestere

| | Leleu úr, a Crédit Mutuel Nord igazgatótanácsi tagja |
| --- | --- |

Leleu úr, a Crédit Mutuel Nord igazgatótanácsi tagja

| | Maille úr, a Communauté urbaine de Brest elnöke |
| --- | --- |

Maille úr, a Communauté urbaine de Brest elnöke

| | Masclet úr, a Nord-Pas-de-Calais-i regionális önkormányzat képviselője |
| --- | --- |

Masclet úr, a Nord-Pas-de-Calais-i regionális önkormányzat képviselője

| | Méhaignerie úr, az Ille-et-Villaine megyei közgyűlés elnöke |
| --- | --- |

Méhaignerie úr, az Ille-et-Villaine megyei közgyűlés elnöke

| | Mio úr, a Nord-Pas-de-Calais-i regionális önkormányzat képviselője |
| --- | --- |

Mio úr, a Nord-Pas-de-Calais-i regionális önkormányzat képviselője

| | Novak úr, a „Gazdasági Kezdeményezési Jogért” Egyesület (Association pour le droit à l’initiative économique) elnöke |
| --- | --- |

Novak úr, a „Gazdasági Kezdeményezési Jogért” Egyesület (Association pour le droit à l’initiative économique) elnöke

| | Permuy asszony, a Nord-Pas-de-Calais-i regionális önkormányzat képviselője |
| --- | --- |

Permuy asszony, a Nord-Pas-de-Calais-i regionális önkormányzat képviselője

| | Albert Rivaux, a Pas-de-Calais megyei közgyűlés tagja |
| --- | --- |

Albert Rivaux, a Pas-de-Calais megyei közgyűlés tagja

| | de Rohan úr, a bretagne-i regionális önkormányzat elnöke |
| --- | --- |

de Rohan úr, a bretagne-i regionális önkormányzat elnöke

| | Valla úr, az Ardèche megyei közgyűlés tagja |
| --- | --- |

Valla úr, az Ardèche megyei közgyűlés tagja

| | Vanlerenberghe úr, Arras polgármestere |
| --- | --- |

Vanlerenberghe úr, Arras polgármestere

| | Villain úr, Cambrai polgármestere |
| --- | --- |

Villain úr, Cambrai polgármestere

| | de Villiers úr, Vendée megye országgyűlési képviselője. |
| --- | --- |

de Villiers úr, Vendée megye országgyűlési képviselője.

| (59) | A harmadik személyek túlnyomó többsége kiemelte a Crédit Mutuelnek a szociális gazdaságban – többek között regionális szinten – betöltött szerepét, valamint különösen a nonprofit egyesületek finanszírozásában betöltött szerepét. Kiemelték a Crédit Mutuelnek az alacsonyabb jövedelműek körében betöltött támogató szerepét is, ahonnan ügyfélkörének jelentős része származik. Több helyi képviselő kiemelte a Crédit Mutuel szerepét a vállalkozások létrehozásában és a munkahelyteremtésben, valamint a helyi önkormányzatokkal együttes részvételét a helyi kezdeményezések kidolgozásában. Mások úgy ítélték meg, hogy a Crédit Mutuel – decentralizált struktúrái révén – jobban megfelelt a helyi igényeknek és a kiegyensúlyozott területfejlesztés szükségességének, mint a központosított intézmények. |
| --- | --- |

(59)

A harmadik személyek túlnyomó többsége kiemelte a Crédit Mutuelnek a szociális gazdaságban – többek között regionális szinten – betöltött szerepét, valamint különösen a nonprofit egyesületek finanszírozásában betöltött szerepét. Kiemelték a Crédit Mutuelnek az alacsonyabb jövedelműek körében betöltött támogató szerepét is, ahonnan ügyfélkörének jelentős része származik. Több helyi képviselő kiemelte a Crédit Mutuel szerepét a vállalkozások létrehozásában és a munkahelyteremtésben, valamint a helyi önkormányzatokkal együttes részvételét a helyi kezdeményezések kidolgozásában. Mások úgy ítélték meg, hogy a Crédit Mutuel – decentralizált struktúrái révén – jobban megfelelt a helyi igényeknek és a kiegyensúlyozott területfejlesztés szükségességének, mint a központosított intézmények.

5.   A CRÉDIT MUTUEL ÉSZREVÉTELEI

| (60) | A Crédit Mutuel az ügy elhúzódását rója fel a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(60)

A Crédit Mutuel az ügy elhúzódását rója fel a Bizottságnak.

| (61) | Ezenkívül a Crédit Mutuel szerint a Törvényszék ítélete nemcsak az indokolási kötelezettség megsértésére vonatkozott, hanem a Bizottság érvelésére vonatkozó bírálatokat is tartalmazott, amelyeket az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat nem biztos, hogy figyelembe vett, különösen az esetleges túlkompenzáció kiszámítása tekintetében. Ebben a tekintetben a Crédit Mutuel azt kifogásolja, hogy a Bizottság úgy adta össze az éves pozitív egyenlegeket, hogy – a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabályban (a továbbiakban: 2005-ös közösségi keretszabály) (23) javasolt módszerrel ellentétben – nem osztotta fel újra a negatív évek egyenlegeit. |
| --- | --- |

(61)

Ezenkívül a Crédit Mutuel szerint a Törvényszék ítélete nemcsak az indokolási kötelezettség megsértésére vonatkozott, hanem a Bizottság érvelésére vonatkozó bírálatokat is tartalmazott, amelyeket az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat nem biztos, hogy figyelembe vett, különösen az esetleges túlkompenzáció kiszámítása tekintetében. Ebben a tekintetben a Crédit Mutuel azt kifogásolja, hogy a Bizottság úgy adta össze az éves pozitív egyenlegeket, hogy – a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabályban (a továbbiakban: 2005-ös közösségi keretszabály) (23) javasolt módszerrel ellentétben – nem osztotta fel újra a negatív évek egyenlegeit.

| (62) | A bank szerint a közvetítői jutalék eleget tesz az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat négy feltételének:






  a) | ami az első feltételt illeti: a Crédit Mutuelt két, általános gazdasági érdekű szolgáltatással bízták meg; az egyiknek a lényege az ügyintézőhelyek számottevő jelenlétének – területfejlesztési célú – fenntartása a vidéki térségekben, a másiknak pedig a szociális lakhatás finanszírozására szánt betétgyűjtés. A vidéki térségekben lévő ügyintézőhelyek fenntartása tekintetében a bank vitatja a Bizottság azon következtetését, miszerint a francia törvényi és rendeleti szövegek továbbra is túlságosan általánosak ahhoz, hogy a Crédit Mutuelt ilyen feladattal bízzák meg, és következésképp ahhoz, hogy teljesüljön az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat első feltétele. A Crédit Mutuel szerint a Bizottság ezt a következtetést abból vonja le, hogy ezek a jogszabályszövegek nem írtak elő konkrét megkötéseket a Crédit Mutuel számára, amennyiben a bankszektor egészére vonatkoztak. A Crédit Mutuel emellett úgy véli, hogy a Bizottság megpróbálja rákényszeríteni az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlatban megállapított első feltétel teljesülése bizonyításának terhét, amit a szóban forgó ítélkezési gyakorlat nem ír elő; |
| --- | --- | --- |

(62)

A bank szerint a közvetítői jutalék eleget tesz az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat négy feltételének:

a)

ami az első feltételt illeti: a Crédit Mutuelt két, általános gazdasági érdekű szolgáltatással bízták meg; az egyiknek a lényege az ügyintézőhelyek számottevő jelenlétének – területfejlesztési célú – fenntartása a vidéki térségekben, a másiknak pedig a szociális lakhatás finanszírozására szánt betétgyűjtés. A vidéki térségekben lévő ügyintézőhelyek fenntartása tekintetében a bank vitatja a Bizottság azon következtetését, miszerint a francia törvényi és rendeleti szövegek továbbra is túlságosan általánosak ahhoz, hogy a Crédit Mutuelt ilyen feladattal bízzák meg, és következésképp ahhoz, hogy teljesüljön az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat első feltétele. A Crédit Mutuel szerint a Bizottság ezt a következtetést abból vonja le, hogy ezek a jogszabályszövegek nem írtak elő konkrét megkötéseket a Crédit Mutuel számára, amennyiben a bankszektor egészére vonatkoztak. A Crédit Mutuel emellett úgy véli, hogy a Bizottság megpróbálja rákényszeríteni az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlatban megállapított első feltétel teljesülése bizonyításának terhét, amit a szóban forgó ítélkezési gyakorlat nem ír elő;

| b) | ami a második feltételt illeti: a Crédit Mutuel hangsúlyozza, hogy a közvetítői jutalék a pénzeszközök CDC-nél történő központosításának kötelezettségével egy időben jött létre, és hogy e közvetítői jutalék számítási módszereinek meghatározása tárgyilagos és átlátható módon történt; |
| --- | --- |

b)

ami a második feltételt illeti: a Crédit Mutuel hangsúlyozza, hogy a közvetítői jutalék a pénzeszközök CDC-nél történő központosításának kötelezettségével egy időben jött létre, és hogy e közvetítői jutalék számítási módszereinek meghatározása tárgyilagos és átlátható módon történt;

| c) | ami a harmadik feltételt illeti: a bank megítélése szerint a díjazás nem elegendő a betétgyűjtési költségek fedezéséhez, ugyanis a CDC-nél központosított felhasználásokhoz kapcsolódó tevékenység az 1991–2005 közötti időszakban végig negatív egyenleget mutat; |
| --- | --- |

c)

ami a harmadik feltételt illeti: a bank megítélése szerint a díjazás nem elegendő a betétgyűjtési költségek fedezéséhez, ugyanis a CDC-nél központosított felhasználásokhoz kapcsolódó tevékenység az 1991–2005 közötti időszakban végig negatív egyenleget mutat;

| d) | a Crédit Mutuel megítélése szerint a negyedik feltétel is teljesül. A közvetítői jutalék összegét a Crédit Mutuel számára a Livret bleu forgalmazásával kapcsolatban ténylegesen felmerült költségek függvényében határozták meg. A Crédit Mutuel az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat értelmében jól vezetett vállalkozás, mert kezelési költségei a legalacsonyabbak között vannak. A Bizottság ezt ráadásul el is ismerte az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában (24). A Crédit Mutuel úgy véli, hogy a Bizottság nem indokolta meg kellőképpen, hogy véleménye szerint miért nem teljesül ez a feltétel. |
| --- | --- |

d)

a Crédit Mutuel megítélése szerint a negyedik feltétel is teljesül. A közvetítői jutalék összegét a Crédit Mutuel számára a Livret bleu forgalmazásával kapcsolatban ténylegesen felmerült költségek függvényében határozták meg. A Crédit Mutuel az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat értelmében jól vezetett vállalkozás, mert kezelési költségei a legalacsonyabbak között vannak. A Bizottság ezt ráadásul el is ismerte az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában (24). A Crédit Mutuel úgy véli, hogy a Bizottság nem indokolta meg kellőképpen, hogy véleménye szerint miért nem teljesül ez a feltétel.

| (63) | Mindenesetre a Crédit Mutuel megítélése szerint az intézkedés az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján összeegyeztethető a belső piaccal. A Crédit Mutuel különösen az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban bemutatott túlkompenzáció-számítási módszert bírálja. Szerinte a Bizottság először is számítási hibákat vétett a Livret bleu eredménykimutatása szerinti átfogó jövedelem értékelése során azzal, hogy – a Bizottság tanácsadója és a Crédit Mutuel tanácsadója közötti rendezetlen vitás kérdések ellenére – átvette a tanácsadója téves következtetéseit (25). |
| --- | --- |

(63)

Mindenesetre a Crédit Mutuel megítélése szerint az intézkedés az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján összeegyeztethető a belső piaccal. A Crédit Mutuel különösen az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban bemutatott túlkompenzáció-számítási módszert bírálja. Szerinte a Bizottság először is számítási hibákat vétett a Livret bleu eredménykimutatása szerinti átfogó jövedelem értékelése során azzal, hogy – a Bizottság tanácsadója és a Crédit Mutuel tanácsadója közötti rendezetlen vitás kérdések ellenére – átvette a tanácsadója téves következtetéseit (25).

| (64) | A Crédit Mutuel ezt követően a Bizottság által alkalmazott éves megközelítést vonja kétségbe (azaz azt, hogy csak a túlkompenzáció éveihez kapcsolódó összegeket vette figyelembe, anélkül, hogy azokat kiegyenlítette volna az alulkompenzáció éveihez kapcsolódó összegekkel), amely ellentétes bizonyos korábbi esetekkel, a megsemmisített határozattal és – szerinte – a 2005-ös közösségi keretszabállyal (26). A Bizottságnak átfogó megközelítést kellene alkalmaznia (azaz a túlkompenzáció éveihez kapcsolódó összegeket teljes egészében kompenzálnia kellene az alulkompenzáció éveinek összegeivel) egyrészt az 1991–1998 közötti időszak egészére, másrészt az 1999-ben kezdődő időszak egészére. |
| --- | --- |

(64)

A Crédit Mutuel ezt követően a Bizottság által alkalmazott éves megközelítést vonja kétségbe (azaz azt, hogy csak a túlkompenzáció éveihez kapcsolódó összegeket vette figyelembe, anélkül, hogy azokat kiegyenlítette volna az alulkompenzáció éveihez kapcsolódó összegekkel), amely ellentétes bizonyos korábbi esetekkel, a megsemmisített határozattal és – szerinte – a 2005-ös közösségi keretszabállyal (26). A Bizottságnak átfogó megközelítést kellene alkalmaznia (azaz a túlkompenzáció éveihez kapcsolódó összegeket teljes egészében kompenzálnia kellene az alulkompenzáció éveinek összegeivel) egyrészt az 1991–1998 közötti időszak egészére, másrészt az 1999-ben kezdődő időszak egészére.

| (65) | A Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában ráadásul helytelenül vette figyelembe az ésszerű nyereséget. Az ésszerű nyereség értékelését a szabályozói saját tőke 6 %-ra becsült költségére alapozta, holott ezek a költségek nem árrést, hanem analitikus könyvelés szerinti ráfordításokat jelentenek. A Bizottságnak az Arthur Andersen által javasolt, sajáttőke-megtérülési rátát kellett volna figyelembe vennie (27). Ráadásul ily módon az ésszerű nyereség kiszámítását fokozatosan csökkenő alapra helyezte, amely az állomány CDC-nél történő központosításától kezdődően nullává válik, mivel ennek az állománynak egyáltalán nincs szabályozói saját tőkét érintő költsége. A Crédit Mutuel hangsúlyozza, hogy a Bizottság által figyelembe vett mutató végeredményben megfosztja a Livret bleu-n keletkező bármely szokásos árréstől. Szerinte minden banknak – még olyan központosított felhasználás esetén is, amelynek a szolvenciamutató szigorúan szabályozási értelmében egyáltalán nincs sajáttőke-költsége – lehetősége kell, hogy legyen szokásos árrés realizálására. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában ráadásul helytelenül vette figyelembe az ésszerű nyereséget. Az ésszerű nyereség értékelését a szabályozói saját tőke 6 %-ra becsült költségére alapozta, holott ezek a költségek nem árrést, hanem analitikus könyvelés szerinti ráfordításokat jelentenek. A Bizottságnak az Arthur Andersen által javasolt, sajáttőke-megtérülési rátát kellett volna figyelembe vennie (27). Ráadásul ily módon az ésszerű nyereség kiszámítását fokozatosan csökkenő alapra helyezte, amely az állomány CDC-nél történő központosításától kezdődően nullává válik, mivel ennek az állománynak egyáltalán nincs szabályozói saját tőkét érintő költsége. A Crédit Mutuel hangsúlyozza, hogy a Bizottság által figyelembe vett mutató végeredményben megfosztja a Livret bleu-n keletkező bármely szokásos árréstől. Szerinte minden banknak – még olyan központosított felhasználás esetén is, amelynek a szolvenciamutató szigorúan szabályozási értelmében egyáltalán nincs sajáttőke-költsége – lehetősége kell, hogy legyen szokásos árrés realizálására.

| (66) | A Bizottság azokat a költségeket sem vette megfelelően figyelembe, amelyek a Crédit Mutuel saját megítélése szerint ellátott másik közérdekű feladat, azaz a vidéki térségekben lévő ügyintézőhelyek fenntartása miatt keletkeztek, amelynek célja, hogy a lehető legtöbb ügyfél banki hozzáférésének elősegítése révén az ország egész területén ösztönözze a lakossági megtakarításokat. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság azokat a költségeket sem vette megfelelően figyelembe, amelyek a Crédit Mutuel saját megítélése szerint ellátott másik közérdekű feladat, azaz a vidéki térségekben lévő ügyintézőhelyek fenntartása miatt keletkeztek, amelynek célja, hogy a lehető legtöbb ügyfél banki hozzáférésének elősegítése révén az ország egész területén ösztönözze a lakossági megtakarításokat.

| (67) | Végezetül a Crédit Mutuel cáfolja egy esetleges „költségek alatti eladás hatás” fennállását. Emlékeztet arra, hogy a Bizottság a megsemmisített határozatában elismerte, hogy a „költségek alatti eladás hatást” hivatalosan nem lehetett kimutatni, és megítélése szerint azóta nem történt új fejlemény. |
| --- | --- |

(67)

Végezetül a Crédit Mutuel cáfolja egy esetleges „költségek alatti eladás hatás” fennállását. Emlékeztet arra, hogy a Bizottság a megsemmisített határozatában elismerte, hogy a „költségek alatti eladás hatást” hivatalosan nem lehetett kimutatni, és megítélése szerint azóta nem történt új fejlemény.

| (68) | Az eljárás tekintetében a Crédit Mutuel a potenciális támogatás visszafizettetésének vitatása érdekében több általános közösségi jogelvre – különösen a jogos elvárás elvére és az ésszerű határidő betartásának elvére – hivatkozik. |
| --- | --- |

(68)

Az eljárás tekintetében a Crédit Mutuel a potenciális támogatás visszafizettetésének vitatása érdekében több általános közösségi jogelvre – különösen a jogos elvárás elvére és az ésszerű határidő betartásának elvére – hivatkozik.

6.   FRANCIAORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (69) | Franciaország úgy ítéli meg, hogy az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat feltételei teljesülnek:






  a) | az első feltétel tekintetében hangsúlyozza, hogy a Bizottság elismerte: a Crédit Mutuelt a szociális lakhatás finanszírozására szánt betétgyűjtés jelentette általános gazdasági érdekű szolgáltatási feladattal bízták meg. Emlékeztet arra, hogy a Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában jelezte, hogy a vidéki térségekben az ügyintézőhelyek területfejlesztési céllal történő fenntartása is tekinthető általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak (28), azonban nem válaszol a Bizottság által az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában kifejtett azon érvekre, amelyek szerint az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat első feltétele azért nem teljesül, mert nincs olyan nemzeti jogszabály vagy szabályozás, amely kellően világosan írna elő az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése értelmében vett feladatot (29); |
| --- | --- | --- |

(69)

Franciaország úgy ítéli meg, hogy az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat feltételei teljesülnek:

a)

az első feltétel tekintetében hangsúlyozza, hogy a Bizottság elismerte: a Crédit Mutuelt a szociális lakhatás finanszírozására szánt betétgyűjtés jelentette általános gazdasági érdekű szolgáltatási feladattal bízták meg. Emlékeztet arra, hogy a Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában jelezte, hogy a vidéki térségekben az ügyintézőhelyek területfejlesztési céllal történő fenntartása is tekinthető általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak (28), azonban nem válaszol a Bizottság által az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában kifejtett azon érvekre, amelyek szerint az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat első feltétele azért nem teljesül, mert nincs olyan nemzeti jogszabály vagy szabályozás, amely kellően világosan írna elő az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése értelmében vett feladatot (29);

| b) | a második feltétel tekintetében Franciaország úgy véli, hogy az ellentételezés paramétereit előzetesen, tárgyilagos és átlátható módon állapították meg; |
| --- | --- |

b)

a második feltétel tekintetében Franciaország úgy véli, hogy az ellentételezés paramétereit előzetesen, tárgyilagos és átlátható módon állapították meg;

| c) | a harmadik feltétel kapcsán – a Crédit Mutuel Livret bleu konstrukciójának 1999–2005 közötti időszakra vonatkozó analitikus eredménykimutatására hivatkozva – azt állítja, hogy az ellentételezés (a közvetítői jutalék) összege nem haladta meg a rendszer költségeinek fedezéséhez szükséges mértéket; |
| --- | --- |

c)

a harmadik feltétel kapcsán – a Crédit Mutuel Livret bleu konstrukciójának 1999–2005 közötti időszakra vonatkozó analitikus eredménykimutatására hivatkozva – azt állítja, hogy az ellentételezés (a közvetítői jutalék) összege nem haladta meg a rendszer költségeinek fedezéséhez szükséges mértéket;

| d) | a negyedik feltétel is teljesül, mivel Franciaország azt állítja, hogy a Crédit Mutuel eleget tesz az előírt hatékonysági kritériumoknak (30). |
| --- | --- |

d)

a negyedik feltétel is teljesül, mivel Franciaország azt állítja, hogy a Crédit Mutuel eleget tesz az előírt hatékonysági kritériumoknak (30).

| (70) | A támogatás létezésére vonatkozó feltételek tekintetében Franciaország a 2002-es határozat megsemmisítése előtt kifejtett érvekre hivatkozik:






  a) | az állami forrásokra vonatkozó feltétel azért nem teljesül, mert a Crédit Mutuelnek a CDC-nél nem központosított (szabad felhasználású és közérdekű felhasználású) állományokból származó nyeresége magánforrásokból (a betétesek által elhelyezett pénzeszközökből) folyt be, és nem állt a hatóságok rendelkezésére; |
| --- | --- | --- |

(70)

A támogatás létezésére vonatkozó feltételek tekintetében Franciaország a 2002-es határozat megsemmisítése előtt kifejtett érvekre hivatkozik:

a)

az állami forrásokra vonatkozó feltétel azért nem teljesül, mert a Crédit Mutuelnek a CDC-nél nem központosított (szabad felhasználású és közérdekű felhasználású) állományokból származó nyeresége magánforrásokból (a betétesek által elhelyezett pénzeszközökből) folyt be, és nem állt a hatóságok rendelkezésére;

| b) | a tagállamok közötti kereskedelem érintettsége nem merülhetett fel azt megelőzően, hogy a hitelintézetek létesítésére, üzleti tevékenységének megkezdésére és folytatására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról, valamint a 77/780/EGK irányelv módosításáról szóló, 1989. december 15-i 89/646/EGK második tanácsi irányelv (a továbbiakban: a második banki irányelv) (31) elfogadását követően 1993. január 1-jén létrejött a banki és pénzügyi tevékenységek egységes piaca. A francia hatóságok szerint ettől az időponttól kezdődően a szövetkezet európai jogállásának hiánya miatt, továbbá az e helyzetből fakadóan keletkező, a Crédit Mutuelhez hasonló szövetkezeti jogállású társaságok határokon átnyúló terjeszkedését érintő korlátozások miatt a Crédit Mutuel pénztárai nem folytattak tevékenységet az országhatárokon kívül. A nem belföldi illetőségű személyek számára nyitott „Livret bleu”-számlák ráadásul az állománynak kevesebb mint 0,1 %-át tették ki. A francia hatóságok emellett úgy ítélték meg, hogy a Franciaországban működő külföldi banki létesítmények a Crédit Mutuel piacától nagyon eltérő piacot céloztak meg; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok közötti kereskedelem érintettsége nem merülhetett fel azt megelőzően, hogy a hitelintézetek létesítésére, üzleti tevékenységének megkezdésére és folytatására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról, valamint a 77/780/EGK irányelv módosításáról szóló, 1989. december 15-i 89/646/EGK második tanácsi irányelv (a továbbiakban: a második banki irányelv) (31) elfogadását követően 1993. január 1-jén létrejött a banki és pénzügyi tevékenységek egységes piaca. A francia hatóságok szerint ettől az időponttól kezdődően a szövetkezet európai jogállásának hiánya miatt, továbbá az e helyzetből fakadóan keletkező, a Crédit Mutuelhez hasonló szövetkezeti jogállású társaságok határokon átnyúló terjeszkedését érintő korlátozások miatt a Crédit Mutuel pénztárai nem folytattak tevékenységet az országhatárokon kívül. A nem belföldi illetőségű személyek számára nyitott „Livret bleu”-számlák ráadásul az állománynak kevesebb mint 0,1 %-át tették ki. A francia hatóságok emellett úgy ítélték meg, hogy a Franciaországban működő külföldi banki létesítmények a Crédit Mutuel piacától nagyon eltérő piacot céloztak meg;

| c) | a CDC által a központosított Livret bleu betétkönyvek állományára a Crédit Mutuelnek fizetett közvetítői jutalék nem minősülhetett támogatásnak, hanem kizárólag egy banki szolgáltatás díjazásának, amely szolgáltatás árát 1991-ben szerződéses úton 1,3 %-ban állapították meg. A francia hatóságok nyomatékosították, hogy a Livret bleu kezelési költségei azon betétkönyvek száma miatt voltak magasak, amelyeknek 5 000 FRF (762 EUR) alatti volt az állománya. A Crédit Mutuel által (a szóban forgó intézkedés bevezetése után) végzett analitikus könyvelési munkákra hivatkoztak, majd azt a következtetést vonták le, hogy ez a díjazási összeg teljes mértékben indokolt volt. Azt állították, hogy a Livret bleu-nek a Crédit Mutuelnél jelentkező bármely előnyét egy általános gazdasági érdek célkitűzéséhez kapcsolódó ráfordításokkal összevetve kellene vizsgálni. Ebben a tekintetben felhívták a Bizottság figyelmét arra, hogy a betétkönyvállományt egyre inkább közérdekű pénzügyi felhasználási célhoz rendelik, amelynek aránya a Livret bleu 1975–1983 közötti állományának 50 %-áról 1983–1991 között 65 %-ra, és 1998-ban a CDC-nél központosított állomány 100 %-ára emelkedett; |
| --- | --- |

c)

a CDC által a központosított Livret bleu betétkönyvek állományára a Crédit Mutuelnek fizetett közvetítői jutalék nem minősülhetett támogatásnak, hanem kizárólag egy banki szolgáltatás díjazásának, amely szolgáltatás árát 1991-ben szerződéses úton 1,3 %-ban állapították meg. A francia hatóságok nyomatékosították, hogy a Livret bleu kezelési költségei azon betétkönyvek száma miatt voltak magasak, amelyeknek 5 000 FRF (762 EUR) alatti volt az állománya. A Crédit Mutuel által (a szóban forgó intézkedés bevezetése után) végzett analitikus könyvelési munkákra hivatkoztak, majd azt a következtetést vonták le, hogy ez a díjazási összeg teljes mértékben indokolt volt. Azt állították, hogy a Livret bleu-nek a Crédit Mutuelnél jelentkező bármely előnyét egy általános gazdasági érdek célkitűzéséhez kapcsolódó ráfordításokkal összevetve kellene vizsgálni. Ebben a tekintetben felhívták a Bizottság figyelmét arra, hogy a betétkönyvállományt egyre inkább közérdekű pénzügyi felhasználási célhoz rendelik, amelynek aránya a Livret bleu 1975–1983 közötti állományának 50 %-áról 1983–1991 között 65 %-ra, és 1998-ban a CDC-nél központosított állomány 100 %-ára emelkedett;

| d) | amennyiben ténylegesen felmerült támogatás, az minden esetben létező volt, ugyanis a „Livret bleu”-rendszert a bankpiac 1993. január 1-jei liberalizációja (a második banki irányelv átültetési határidejének lejárata) előtt hozták létre. |
| --- | --- |

d)

amennyiben ténylegesen felmerült támogatás, az minden esetben létező volt, ugyanis a „Livret bleu”-rendszert a bankpiac 1993. január 1-jei liberalizációja (a második banki irányelv átültetési határidejének lejárata) előtt hozták létre.

| (71) | A francia hatóságok 2001. október 26-i feljegyzésükben megindokolják, hogy amennyiben a Bizottság fenntartaná a támogatássá minősítést, miért lenne szó minden esetben az EUMSZ 106. cikkének (3) bekezdése szerint a belső piaccal összeegyeztethető támogatásról. Azt róják fel a Bizottságnak, hogy hibázott a Livret bleu eredménykimutatása szerinti átfogó jövedelem kiszámításakor azzal, hogy nem követte a Crédit Mutuel által javasolt módszert (32). Azt állítják továbbá, hogy a Bizottságnak ésszerű nyereséget kell figyelembe vennie, amelynek összegét [...] (33) -ra/-re becsülik. |
| --- | --- |

(71)

A francia hatóságok 2001. október 26-i feljegyzésükben megindokolják, hogy amennyiben a Bizottság fenntartaná a támogatássá minősítést, miért lenne szó minden esetben az EUMSZ 106. cikkének (3) bekezdése szerint a belső piaccal összeegyeztethető támogatásról. Azt róják fel a Bizottságnak, hogy hibázott a Livret bleu eredménykimutatása szerinti átfogó jövedelem kiszámításakor azzal, hogy nem követte a Crédit Mutuel által javasolt módszert (32). Azt állítják továbbá, hogy a Bizottságnak ésszerű nyereséget kell figyelembe vennie, amelynek összegét [...] (33) -ra/-re becsülik.

| (72) | Az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatra vonatkozó észrevételeikben a francia hatóságok ezenkívül azt róják fel a Bizottságnak, hogy „aszimmetrikus érvelést” alkalmazott azáltal, hogy nem kompenzálta a túlkompenzációt mutató évek (1991, 1992, 1993 és 1998) összegeit az alulkompenzációt mutató évek (1994–1997) összegeivel, valamint azt, hogy az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban teljes egészében átvette tanácsadója következtetéseit három olyan kérdésben, amelyben Franciaország és a Bizottság álláspontja eltér. Franciaország rámutatott arra, hogy az 1999–2005 közötti időszakban az állam mindvégig alulkompenzálta a Livret bleu-höz kapcsolódó rendszert. Ily módon a közvetítői jutalék összege nem haladta meg a Livret bleu analitikus könyvelésében feltüntetett forgalmazási költségeinek fedezéséhez szükséges mértéket; az analitikus könyvelést (két kiigazítás mellett (34)) a Bizottsággal együtt dolgozták ki, és az eleget tesz a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról szóló, 1980. június 25-i 80/723/EGK bizottsági irányelv (35) követelményeinek. Franciaország azt is kifejtette, hogy a közvetítői jutalék közelmúltbeli csökkentései elsősorban a szociális lakhatás finanszírozása területén tevékenykedő szereplők igényeinek feleltek meg (36). |
| --- | --- |

(72)

Az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatra vonatkozó észrevételeikben a francia hatóságok ezenkívül azt róják fel a Bizottságnak, hogy „aszimmetrikus érvelést” alkalmazott azáltal, hogy nem kompenzálta a túlkompenzációt mutató évek (1991, 1992, 1993 és 1998) összegeit az alulkompenzációt mutató évek (1994–1997) összegeivel, valamint azt, hogy az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban teljes egészében átvette tanácsadója következtetéseit három olyan kérdésben, amelyben Franciaország és a Bizottság álláspontja eltér. Franciaország rámutatott arra, hogy az 1999–2005 közötti időszakban az állam mindvégig alulkompenzálta a Livret bleu-höz kapcsolódó rendszert. Ily módon a közvetítői jutalék összege nem haladta meg a Livret bleu analitikus könyvelésében feltüntetett forgalmazási költségeinek fedezéséhez szükséges mértéket; az analitikus könyvelést (két kiigazítás mellett (34)) a Bizottsággal együtt dolgozták ki, és az eleget tesz a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról szóló, 1980. június 25-i 80/723/EGK bizottsági irányelv (35) követelményeinek. Franciaország azt is kifejtette, hogy a közvetítői jutalék közelmúltbeli csökkentései elsősorban a szociális lakhatás finanszírozása területén tevékenykedő szereplők igényeinek feleltek meg (36).

| (73) | A francia hatóságok részletesen kifejtik, hogy az esetleges túlkompenzáció visszatérítési mechanizmusa 1999 óta létezik. |
| --- | --- |

(73)

A francia hatóságok részletesen kifejtik, hogy az esetleges túlkompenzáció visszatérítési mechanizmusa 1999 óta létezik.

| (74) | Franciaország azt is kifejtette, hogy az egyhavi fizetésképtelenségi kockázatot a Crédit Mutuel, az egy hónapon túli fizetésképtelenségi kockázatot pedig a CDC viselte. Rámutatott arra, hogy a Livret bleu jogcímén gyűjtött összegek esetében a szavatoló tőkéhez szükséges sajáttőke-szükséglet számításához alkalmazott kockázatsúlyozási arány nulla százalék volt. Kifejtette, hogy a Crédit Mutuel sajáttőke-szükségletei tekintetében a kockázat súlyozása a többi takarékossági termék és a Livret bleu-től eltérő források esetében 1999-től 2005-ig [...]–[...] % között mozgott. A francia hatóságok rámutattak arra, hogy mivel az európai szolvenciamutató alkalmazása a teljes állomány CDC-nél történt 1999-es központosításától kezdődően nem helytálló, a Crédit Mutuel a Livret bleu-höz kapcsolódó ésszerű nyereség kiszámításába felvette a sajáttőke-költséget, amelyet a többi takarékossági termék és forrás költségére hivatkozva – (1999–2005 között [...]–[...] %-ra) korlátozva – számított ki. A Bizottság kérésére Franciaország pontosabban bemutatta a Banque de France-nál elhelyezett kötelező tartalék képzéséhez kapcsolódó ellentételezési mértéket is. |
| --- | --- |

(74)

Franciaország azt is kifejtette, hogy az egyhavi fizetésképtelenségi kockázatot a Crédit Mutuel, az egy hónapon túli fizetésképtelenségi kockázatot pedig a CDC viselte. Rámutatott arra, hogy a Livret bleu jogcímén gyűjtött összegek esetében a szavatoló tőkéhez szükséges sajáttőke-szükséglet számításához alkalmazott kockázatsúlyozási arány nulla százalék volt. Kifejtette, hogy a Crédit Mutuel sajáttőke-szükségletei tekintetében a kockázat súlyozása a többi takarékossági termék és a Livret bleu-től eltérő források esetében 1999-től 2005-ig [...]–[...] % között mozgott. A francia hatóságok rámutattak arra, hogy mivel az európai szolvenciamutató alkalmazása a teljes állomány CDC-nél történt 1999-es központosításától kezdődően nem helytálló, a Crédit Mutuel a Livret bleu-höz kapcsolódó ésszerű nyereség kiszámításába felvette a sajáttőke-költséget, amelyet a többi takarékossági termék és forrás költségére hivatkozva – (1999–2005 között [...]–[...] %-ra) korlátozva – számított ki. A Bizottság kérésére Franciaország pontosabban bemutatta a Banque de France-nál elhelyezett kötelező tartalék képzéséhez kapcsolódó ellentételezési mértéket is.

7.   ÉRTÉKELÉS

7.1.   A támogatás megléte

| (75) | A Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban úgy ítélte meg, hogy az egyetlen szóban forgó intézkedés, amely esetlegesen állami támogatási elemeket tartalmazhatott, a Crédit Mutuelnek a CDC által fizetett közvetítői jutalék volt (37). |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban úgy ítélte meg, hogy az egyetlen szóban forgó intézkedés, amely esetlegesen állami támogatási elemeket tartalmazhatott, a Crédit Mutuelnek a CDC által fizetett közvetítői jutalék volt (37).

| (76) | A közvetítői jutalékban rejlő esetleges támogatást 1991. szeptember 27-én hozta létre az ugyanezen a napon elfogadott rendelet; ez a határozat a támogatást a Livret A forgalmazásának liberalizációjáig és a Livret bleu Livret A-val való, 2009. január 1-jei összehangolásáig elemzi (38). |
| --- | --- |

(76)

A közvetítői jutalékban rejlő esetleges támogatást 1991. szeptember 27-én hozta létre az ugyanezen a napon elfogadott rendelet; ez a határozat a támogatást a Livret A forgalmazásának liberalizációjáig és a Livret bleu Livret A-val való, 2009. január 1-jei összehangolásáig elemzi (38).

7.1.1.   Az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat feltételei nem teljesülnek

| (77) | Emlékeztetni kell arra, hogy az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat (39) értelmében a közfeladatokért fizetett ellentételezés négy kumulatív feltétel teljesülése esetén nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(77)

Emlékeztetni kell arra, hogy az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat (39) értelmében a közfeladatokért fizetett ellentételezés négy kumulatív feltétel teljesülése esetén nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.

| (78) | Az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatra válaszként küldött észrevételeikben a francia hatóságok és a Crédit Mutuel két általános gazdasági érdekű szolgáltatás meglétére hivatkoznak: az egyik az ügyintézőhelyek számottevő jelenlétének területfejlesztési céllal történő fenntartása a vidéki térségekben, a másik pedig a szociális lakhatás finanszírozására szánt betétgyűjtés. |
| --- | --- |

(78)

Az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatra válaszként küldött észrevételeikben a francia hatóságok és a Crédit Mutuel két általános gazdasági érdekű szolgáltatás meglétére hivatkoznak: az egyik az ügyintézőhelyek számottevő jelenlétének területfejlesztési céllal történő fenntartása a vidéki térségekben, a másik pedig a szociális lakhatás finanszírozására szánt betétgyűjtés.

| (79) | Márpedig a Crédit Mutuel még a szóban forgó intézkedés bevezetése előtt sem volt köteles a vidéki térségekben lévő ügyintézőhelyeket fenntartani, mivel a bankfiókok megnyitásáról és bezárásáról szóló törvényt 1987-ben hatályon kívül helyezték, és mivel az ellenőrzési rendszert (amely a Crédit Mutuel esetében 1987-től 1991-ig maradt fenn) 1991. július 1-jén eltörölték (40). A Crédit Mutuel és a francia hatóságok másfelől nem vitatták az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat azon következtetését, amely szerint „1991 után [azaz 1991. július 1-je után] nem létezik olyan jogi aktus, amelynek alapján a Crédit Mutuelt az EK-Szerződés 86. cikke [az EUMSZ jelenlegi 106. cikke] alapján megbízták volna a fenti (24) preambulumbekezdés iii. pontjában említett feladattal [a vidéki térségekben lévő ügyintézőhelyek területfejlesztési célú fenntartásával]” (41). |
| --- | --- |

(79)

Márpedig a Crédit Mutuel még a szóban forgó intézkedés bevezetése előtt sem volt köteles a vidéki térségekben lévő ügyintézőhelyeket fenntartani, mivel a bankfiókok megnyitásáról és bezárásáról szóló törvényt 1987-ben hatályon kívül helyezték, és mivel az ellenőrzési rendszert (amely a Crédit Mutuel esetében 1987-től 1991-ig maradt fenn) 1991. július 1-jén eltörölték (40). A Crédit Mutuel és a francia hatóságok másfelől nem vitatták az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat azon következtetését, amely szerint „1991 után [azaz 1991. július 1-je után] nem létezik olyan jogi aktus, amelynek alapján a Crédit Mutuelt az EK-Szerződés 86. cikke [az EUMSZ jelenlegi 106. cikke] alapján megbízták volna a fenti (24) preambulumbekezdés iii. pontjában említett feladattal [a vidéki térségekben lévő ügyintézőhelyek területfejlesztési célú fenntartásával]” (41).

| (80) | Következésképp kizárólag a szociális lakhatás finanszírozását célzó betétgyűjtési feladat tekintetében indokolt ellenőrizni, hogy alkalmazandó-e az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat. |
| --- | --- |

(80)

Következésképp kizárólag a szociális lakhatás finanszírozását célzó betétgyűjtési feladat tekintetében indokolt ellenőrizni, hogy alkalmazandó-e az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat.

| (81) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a tagállamok az általános gazdasági érdekűnek minősíthető szolgáltatások jellege tekintetében kiterjedt mérlegelési jogkörrel rendelkeznek. Megítélése szerint az 1975. évi pótköltségvetési törvény (42) 9. cikkében és az 1982. évi pótköltségvetési törvény (43) 24. cikkében foglalt rendelkezések végrehajtási rendeletei – különösen az 1991. szeptember 27-i rendelet – egyértelműen megbízzák a Crédit Mutuelt azzal (az építésügyi és lakásügyi törvény R323-10. és R 331-14. cikkében meghatározott) feladattal, hogy gyűjtsön a CDC-nek átutalandó pénzeszközöket, amelyek ez utóbbi számára lehetővé teszik a szociális lakhatás finanszírozását. A Bizottság megítélése szerint e feladat általános gazdasági érdekű szolgáltatássá minősítésével Franciaország nem követett el nyilvánvaló értékelési hibát. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a tagállamok az általános gazdasági érdekűnek minősíthető szolgáltatások jellege tekintetében kiterjedt mérlegelési jogkörrel rendelkeznek. Megítélése szerint az 1975. évi pótköltségvetési törvény (42) 9. cikkében és az 1982. évi pótköltségvetési törvény (43) 24. cikkében foglalt rendelkezések végrehajtási rendeletei – különösen az 1991. szeptember 27-i rendelet – egyértelműen megbízzák a Crédit Mutuelt azzal (az építésügyi és lakásügyi törvény R323-10. és R 331-14. cikkében meghatározott) feladattal, hogy gyűjtsön a CDC-nek átutalandó pénzeszközöket, amelyek ez utóbbi számára lehetővé teszik a szociális lakhatás finanszírozását. A Bizottság megítélése szerint e feladat általános gazdasági érdekű szolgáltatássá minősítésével Franciaország nem követett el nyilvánvaló értékelési hibát.

| (82) | Az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat negyedik feltétele szerint „amikor egy adott esetben a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, amely lehetővé tenné, hogy azt a jelöltet válasszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyet egy átlagos, jól vezetett és a szükséges közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez [...] [valamely] vállalkozásnál e kötelezettségek végrehajtásakor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre” (44). |
| --- | --- |

(82)

Az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat negyedik feltétele szerint „amikor egy adott esetben a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, amely lehetővé tenné, hogy azt a jelöltet válasszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyet egy átlagos, jól vezetett és a szükséges közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez [...] [valamely] vállalkozásnál e kötelezettségek végrehajtásakor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre” (44).

| (83) | A Bizottság úgy véli, hogy a szociális lakhatás finanszírozása céljából a CDC-nél központosított betétek gyűjtésére irányuló feladat vonatkozásában a negyedik feltétel nem teljesül. Megjegyzendő, hogy az állam nem nyilvános közbeszerzési eljárás útján bízta meg ezzel a feladattal a legjobb ajánlattevőt, hanem közvetlenül, a Crédit Mutuellel folytatott tárgyalás útján. A közvetítői jutalék szintjét nem egy átlagos, jól vezetett vállalkozás általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó költségeire vonatkoztatva határozták meg. A közvetítői jutalék 1,3 %-os szintje ugyanis nem alapulhatott a Crédit Mutuel általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtása tekintetében felmerülő tényleges költségein, mivel 1991 szeptemberében a Livret bleu-ről nem vezettek külön könyvelést, amely lehetővé tette volna a bank könyvelésében kifejezetten a Livret bleu-höz kapcsolódó költségek dokumentálását. A Livret bleu elkülönített könyvelését évekkel később alakították ki, és azt visszamenőlegesen rekonstruálták a korábbi évekre, 1991-ig bezárólag. Következésképp nincs arra utaló jel, hogy a közvetítői jutalék szintjét a szóban forgó közérdekű feladatot ellátó, átlagos, jól vezetett vállalkozás költségeire vonatkoztatva állapították volna meg. A francia hatóságok azt állítják, hogy a Crédit Mutuel általában véve jól vezetett. Mégsem bizonyítják be igazán ezt az állítást, mivel elsősorban az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat (13) preambulumbekezdésére hivatkoznak, ahol a Bizottság pusztán a Crédit Mutuel 2004. évi általános pénzügyi eredményeit (mérlegfőösszegét, nettó eredményét, üzemi együtthatóját, saját tőkéjét és fizetőképességi együtthatóját) említi. Mindenesetre ha valamely tagállam az ellentételezés szintjét egy átlagos, jól vezetett vállalkozás költségeinek elemzése alapján határozta meg, nem kellene, hogy nehézsége merüljön fel a Bizottságnak történő bizonyítása és a követett módszertan kifejtése során, amit jelen esetben Franciaország nem tett meg. Végezetül az a tény, hogy a Livret A és a Livret bleu takarékbetétkönyvek forgalmazásának 2009. január 1-jei liberalizációjától kezdődően a Crédit Mutuel közvetítői jutaléka 1,1 %-ról 0,6 %-ra csökkent, a jelek szerint arra utal, hogy ez a jutalékszint meghaladta azt a jutalékot, amelyet ugyanezt a közérdekű feladatot ellátó, átlagos, jól vezetett vállalkozás költségei alapján határoztak volna meg. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság úgy véli, hogy a szociális lakhatás finanszírozása céljából a CDC-nél központosított betétek gyűjtésére irányuló feladat vonatkozásában a negyedik feltétel nem teljesül. Megjegyzendő, hogy az állam nem nyilvános közbeszerzési eljárás útján bízta meg ezzel a feladattal a legjobb ajánlattevőt, hanem közvetlenül, a Crédit Mutuellel folytatott tárgyalás útján. A közvetítői jutalék szintjét nem egy átlagos, jól vezetett vállalkozás általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó költségeire vonatkoztatva határozták meg. A közvetítői jutalék 1,3 %-os szintje ugyanis nem alapulhatott a Crédit Mutuel általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtása tekintetében felmerülő tényleges költségein, mivel 1991 szeptemberében a Livret bleu-ről nem vezettek külön könyvelést, amely lehetővé tette volna a bank könyvelésében kifejezetten a Livret bleu-höz kapcsolódó költségek dokumentálását. A Livret bleu elkülönített könyvelését évekkel később alakították ki, és azt visszamenőlegesen rekonstruálták a korábbi évekre, 1991-ig bezárólag. Következésképp nincs arra utaló jel, hogy a közvetítői jutalék szintjét a szóban forgó közérdekű feladatot ellátó, átlagos, jól vezetett vállalkozás költségeire vonatkoztatva állapították volna meg. A francia hatóságok azt állítják, hogy a Crédit Mutuel általában véve jól vezetett. Mégsem bizonyítják be igazán ezt az állítást, mivel elsősorban az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat (13) preambulumbekezdésére hivatkoznak, ahol a Bizottság pusztán a Crédit Mutuel 2004. évi általános pénzügyi eredményeit (mérlegfőösszegét, nettó eredményét, üzemi együtthatóját, saját tőkéjét és fizetőképességi együtthatóját) említi. Mindenesetre ha valamely tagállam az ellentételezés szintjét egy átlagos, jól vezetett vállalkozás költségeinek elemzése alapján határozta meg, nem kellene, hogy nehézsége merüljön fel a Bizottságnak történő bizonyítása és a követett módszertan kifejtése során, amit jelen esetben Franciaország nem tett meg. Végezetül az a tény, hogy a Livret A és a Livret bleu takarékbetétkönyvek forgalmazásának 2009. január 1-jei liberalizációjától kezdődően a Crédit Mutuel közvetítői jutaléka 1,1 %-ról 0,6 %-ra csökkent, a jelek szerint arra utal, hogy ez a jutalékszint meghaladta azt a jutalékot, amelyet ugyanezt a közérdekű feladatot ellátó, átlagos, jól vezetett vállalkozás költségei alapján határoztak volna meg.

| (84) | Amennyiben az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat feltételei kumulatívak, elegendő az egyik feltétel teljesülésének elmaradása ahhoz, hogy az ítélkezési gyakorlat ne legyen alkalmazható, és a szóban forgó intézkedést esetlegesen állami támogatásnak lehessen minősíteni. A fentiekből következik, hogy a szóban forgó intézkedés nem tesz eleget az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat negyedik feltételének. Az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat tehát nem alkalmazható, és indokolt megvizsgálni, hogy az intézkedés ténylegesen állami támogatásnak minősül-e (45)
   (46). |
| --- | --- |

(84)

Amennyiben az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat feltételei kumulatívak, elegendő az egyik feltétel teljesülésének elmaradása ahhoz, hogy az ítélkezési gyakorlat ne legyen alkalmazható, és a szóban forgó intézkedést esetlegesen állami támogatásnak lehessen minősíteni. A fentiekből következik, hogy a szóban forgó intézkedés nem tesz eleget az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat negyedik feltételének. Az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat tehát nem alkalmazható, és indokolt megvizsgálni, hogy az intézkedés ténylegesen állami támogatásnak minősül-e (45)
   (46).

7.1.2.   A támogatás fennállására vonatkozó feltételek teljesülnek

| (85) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(85)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

7.1.2.1.   Az államnak tulajdoníthatóság és állami források

| (86) | Az állam és a Crédit Mutuel közötti, az 1991. szeptember 27-i rendelet végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló szerződés értelmében a közvetítői jutalékot a CDC évente (47) folyósította a Crédit Mutuelnek. A közvetítői jutalék összegét az állam állapítja meg a közszolgáltatási kötelezettségek ellentételezése érdekében. Ezen túlmenően a CDC állami vállalkozás, amelynek a magatartása az államnak tulajdonítható (48). Az államnak tulajdoníthatósággal és az állami forrásokkal kapcsolatos feltétel tehát teljesül. |
| --- | --- |

(86)

Az állam és a Crédit Mutuel közötti, az 1991. szeptember 27-i rendelet végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló szerződés értelmében a közvetítői jutalékot a CDC évente (47) folyósította a Crédit Mutuelnek. A közvetítői jutalék összegét az állam állapítja meg a közszolgáltatási kötelezettségek ellentételezése érdekében. Ezen túlmenően a CDC állami vállalkozás, amelynek a magatartása az államnak tulajdonítható (48). Az államnak tulajdoníthatósággal és az állami forrásokkal kapcsolatos feltétel tehát teljesül.

7.1.2.2.   Szelektivitás

| (87) | A közvetítői jutalékot a szociális lakhatás finanszírozása céljából a CDC-nél központosított megtakarítások gyűjtése ellenében, kizárólag a Crédit Mutuelnek nyújtották a Livret bleu segítségével, amelynek kizárólagos forgalmazási joga illette meg. Ez az intézkedés következésképp szelektív jellegű volt. |
| --- | --- |

(87)

A közvetítői jutalékot a szociális lakhatás finanszírozása céljából a CDC-nél központosított megtakarítások gyűjtése ellenében, kizárólag a Crédit Mutuelnek nyújtották a Livret bleu segítségével, amelynek kizárólagos forgalmazási joga illette meg. Ez az intézkedés következésképp szelektív jellegű volt.

7.1.2.3.   Az Altmark-ügyhöz kapcsolódó ítélkezési gyakorlat alkalmazhatatlanságára való tekintettel a versenytorzító előny fennállásának vizsgálata

| (88) | Mivel a közvetítői jutalék kizárólag a Crédit Mutuel javára történő forrás-átutalást jelentett, javította e bank versenytársaival szembeni versenypozícióját. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint ugyanis valamely vállalkozás versenypozíciójának állami támogatást követő javulása általában bizonyítja, hogy torzul a verseny a hasonló támogatásban nem részesült többi vállalkozással szemben (49). |
| --- | --- |

(88)

Mivel a közvetítői jutalék kizárólag a Crédit Mutuel javára történő forrás-átutalást jelentett, javította e bank versenytársaival szembeni versenypozícióját. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint ugyanis valamely vállalkozás versenypozíciójának állami támogatást követő javulása általában bizonyítja, hogy torzul a verseny a hasonló támogatásban nem részesült többi vállalkozással szemben (49).

7.1.2.4.   A tagállamok közötti kereskedelem érintettsége

| (89) | Ezenkívül az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a tagállamok közötti kereskedelem érintettsége attól kezdődően merül fel, hogy a támogatásban részesülő vállalkozás a verseny előtt nyitott és a tagállamok közötti kereskedelemmel érintett területen folytatja tevékenységeit (50). Márpedig 1979-től kezdődően a külföldi bankok piaci részesedése a hitelezési tevékenységek esetében elérte a 8 %-ot (a jogi személyiséggel nem rendelkező fiókok esetében 4 %, a francia jogi formájú leányvállalatok esetében 4 %), a betétgyűjtési tevékenységek esetében pedig a 4,5 %-ot (2, illetve 2,5 %) A nem francia illetőségű európai bankok összes külföldi bankhoz viszonyított részesedése a hitelezés esetében 50 %, a betétgyűjtés esetében pedig 70 % volt. A Crédit Mutuel a 70-es évektől kezdődően tehát a Franciaország területén működő külföldi hálózatok versenyével találta szemben magát. Ezenkívül a likvid banki megtakarítások piaca, amelyhez a Livret bleu tartozott, és amely magában foglalja a Codevi, a LEP és az ifjúsági takarékbetétkönyvet, a hagyományos takarékszámlákat és a CEL lakástakarékszámlát is (51), a figyelembe vett időszakban már nyitva állt a verseny előtt. |
| --- | --- |

(89)

Ezenkívül az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a tagállamok közötti kereskedelem érintettsége attól kezdődően merül fel, hogy a támogatásban részesülő vállalkozás a verseny előtt nyitott és a tagállamok közötti kereskedelemmel érintett területen folytatja tevékenységeit (50). Márpedig 1979-től kezdődően a külföldi bankok piaci részesedése a hitelezési tevékenységek esetében elérte a 8 %-ot (a jogi személyiséggel nem rendelkező fiókok esetében 4 %, a francia jogi formájú leányvállalatok esetében 4 %), a betétgyűjtési tevékenységek esetében pedig a 4,5 %-ot (2, illetve 2,5 %) A nem francia illetőségű európai bankok összes külföldi bankhoz viszonyított részesedése a hitelezés esetében 50 %, a betétgyűjtés esetében pedig 70 % volt. A Crédit Mutuel a 70-es évektől kezdődően tehát a Franciaország területén működő külföldi hálózatok versenyével találta szemben magát. Ezenkívül a likvid banki megtakarítások piaca, amelyhez a Livret bleu tartozott, és amely magában foglalja a Codevi, a LEP és az ifjúsági takarékbetétkönyvet, a hagyományos takarékszámlákat és a CEL lakástakarékszámlát is (51), a figyelembe vett időszakban már nyitva állt a verseny előtt.

| (90) | A Bizottság tehát azt a következtetést vonja le, hogy a támogatás fennállásához szükséges négy feltétel teljesül. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság tehát azt a következtetést vonja le, hogy a támogatás fennállásához szükséges négy feltétel teljesül.

7.1.2.5.   A támogatási intézkedés jogellenessége

| (91) | Végezetül a támogatási intézkedés azért jogellenes, mert nem jelentették be a Bizottságnak az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megfelelően, és az Európai Gazdasági Közösség létrehozásáról szóló szerződés hatálybalépése után hajtották végre Franciaországban. |
| --- | --- |

(91)

Végezetül a támogatási intézkedés azért jogellenes, mert nem jelentették be a Bizottságnak az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megfelelően, és az Európai Gazdasági Közösség létrehozásáról szóló szerződés hatálybalépése után hajtották végre Franciaországban.

| (92) | A francia hatóságok azon érvére válaszul, amely szerint a támogatás azért létező, mert a második banki irányelv átültetési határideje – 1993. január 1-je – előtt fogadták el, a Bizottság hangsúlyozza, hogy ennek az irányelvnek az volt a célja, hogy a hitelintézeti ágazaton belül a letelepedés szabadsága és a szolgáltatásnyújtás szabadsága szempontjából megvalósítsa a belső piacot. Az irányelvből nem következik, hogy a szóban forgó piac a közvetítői jutalék elfogadása előtt nem állt nyitva a verseny számára, hanem egyszerűen azt feltételezi, hogy a bankszektorban még fennálltak bizonyos akadályok a letelepedés szabadsága és a szolgáltatásnyújtás szabadsága előtt. A 2007. május 10-i határozat rámutat, hogy a Livret bleu a likvid banki megtakarítások „piacának” részét képezi, amiből az érintett tevékenység verseny előtti megnyitása következik, és egyetlen tekintetben sem erősíti meg a francia hatóságok azon érvét, amely szerint a szóban forgó tevékenységet csak 1993-ban nyitották meg a verseny előtt. Épp ellenkezőleg, a határozat egy „érett” piac meglétére hivatkozik (52). |
| --- | --- |

(92)

A francia hatóságok azon érvére válaszul, amely szerint a támogatás azért létező, mert a második banki irányelv átültetési határideje – 1993. január 1-je – előtt fogadták el, a Bizottság hangsúlyozza, hogy ennek az irányelvnek az volt a célja, hogy a hitelintézeti ágazaton belül a letelepedés szabadsága és a szolgáltatásnyújtás szabadsága szempontjából megvalósítsa a belső piacot. Az irányelvből nem következik, hogy a szóban forgó piac a közvetítői jutalék elfogadása előtt nem állt nyitva a verseny számára, hanem egyszerűen azt feltételezi, hogy a bankszektorban még fennálltak bizonyos akadályok a letelepedés szabadsága és a szolgáltatásnyújtás szabadsága előtt. A 2007. május 10-i határozat rámutat, hogy a Livret bleu a likvid banki megtakarítások „piacának” részét képezi, amiből az érintett tevékenység verseny előtti megnyitása következik, és egyetlen tekintetben sem erősíti meg a francia hatóságok azon érvét, amely szerint a szóban forgó tevékenységet csak 1993-ban nyitották meg a verseny előtt. Épp ellenkezőleg, a határozat egy „érett” piac meglétére hivatkozik (52).

7.2.   A támogatás összeegyeztethetősége a belső piaccal

| (93) | Mivel a szóban forgó intézkedés állami támogatási elemeket tartalmaz, a Bizottságnak elemeznie kell az említett intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(93)

Mivel a szóban forgó intézkedés állami támogatási elemeket tartalmaz, a Bizottságnak elemeznie kell az említett intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségét.

| (94) | Az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése értelmében: „az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott [...] vállalkozások olyan mértékben tartoznak a Szerződések szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. A kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes az Unió érdekeivel”. |
| --- | --- |

(94)

Az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése értelmében: „az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott [...] vállalkozások olyan mértékben tartoznak a Szerződések szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. A kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes az Unió érdekeivel”.

| (95) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata, a Bizottság gyakorlata és a 2005-ös közösségi keretszabály szerint az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése azt jelenti, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésével megbízott vállalkozásnak nyújtott állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható, ha a támogatási intézkedés eleget tesz a következő feltételeknek:






  a) | a nyújtott szolgáltatás rendelkezik egy általános gazdasági érdekű szolgáltatás jellemzőivel; |
| --- | --- | --- |

(95)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata, a Bizottság gyakorlata és a 2005-ös közösségi keretszabály szerint az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése azt jelenti, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésével megbízott vállalkozásnak nyújtott állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható, ha a támogatási intézkedés eleget tesz a következő feltételeknek:

a)

a nyújtott szolgáltatás rendelkezik egy általános gazdasági érdekű szolgáltatás jellemzőivel;

| b) | a vállalkozást az állam legalább egy hivatalos aktussal megbízta ennek az általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak a végrehajtásával; |
| --- | --- |

b)

a vállalkozást az állam legalább egy hivatalos aktussal megbízta ennek az általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak a végrehajtásával;

| c) | a szükségesség és az arányosság elve teljesül; és |
| --- | --- |

c)

a szükségesség és az arányosság elve teljesül; és

| d) | a kereskedelem fejlődését nem befolyásolja az Unió érdekeivel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

d)

a kereskedelem fejlődését nem befolyásolja az Unió érdekeivel ellentétes mértékben.

| (96) | Az a) és b) feltétel a (81) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt teljesül. |
| --- | --- |

(96)

Az a) és b) feltétel a (81) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt teljesül.

| (97) | A d) feltételhez kapcsolódóan a Bizottságnak nincs olyan információja, amely szerint a Közösségen belüli kereskedelem olyan jelentősen érintett lett volna, hogy a támogatás ne tenne eleget ennek a feltételnek. A 2007. május 10-i határozat különösen azért kérte a Livret bleu kizárólagos forgalmazási jogának megszüntetését, mert a Livret bleu forgalmazásához kapcsolódó különleges jogok a szolgáltatásnyújtás Közösségen belüli szabadságának korlátozását jelentették (53). Mindazonáltal a közvetítői jutalék, amennyiben nem adott túlkompenzációt a Crédit Mutuelre bízott általános érdekű szolgáltatási feladatért, nem tekinthető úgy, hogy a kereskedelem fejlődését az Unió érdekével ellentétes mértékben befolyásolja. |
| --- | --- |

(97)

A d) feltételhez kapcsolódóan a Bizottságnak nincs olyan információja, amely szerint a Közösségen belüli kereskedelem olyan jelentősen érintett lett volna, hogy a támogatás ne tenne eleget ennek a feltételnek. A 2007. május 10-i határozat különösen azért kérte a Livret bleu kizárólagos forgalmazási jogának megszüntetését, mert a Livret bleu forgalmazásához kapcsolódó különleges jogok a szolgáltatásnyújtás Közösségen belüli szabadságának korlátozását jelentették (53). Mindazonáltal a közvetítői jutalék, amennyiben nem adott túlkompenzációt a Crédit Mutuelre bízott általános érdekű szolgáltatási feladatért, nem tekinthető úgy, hogy a kereskedelem fejlődését az Unió érdekével ellentétes mértékben befolyásolja.

| (98) | A Bizottság következésképp a továbbiakban azt vizsgálja meg, hogy a szükségesség és az arányosság elvét valóban betartották-e, azaz azt, hogy a közvetítői jutalék formáját öltő ellentételezés mértéke nem haladta-e meg a közszolgáltatási kötelezettségek biztosításával összefüggő költségeket, figyelembe véve az ehhez kapcsolódó bevételeket és az e kötelezettségek biztosításából származó ésszerű nyereséget (54). |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság következésképp a továbbiakban azt vizsgálja meg, hogy a szükségesség és az arányosság elvét valóban betartották-e, azaz azt, hogy a közvetítői jutalék formáját öltő ellentételezés mértéke nem haladta-e meg a közszolgáltatási kötelezettségek biztosításával összefüggő költségeket, figyelembe véve az ehhez kapcsolódó bevételeket és az e kötelezettségek biztosításából származó ésszerű nyereséget (54).

| (99) | Az esetleges túlkompenzáció hiányának ellenőrzése során (lásd a 7.2.5. alszakaszt) a Bizottság az 1991. szeptember 27-től (lásd a 7.2.1. alszakaszt) a 2005. december 31-ig terjedő időszakra átfogó megközelítést alkalmaz (lásd a 7.2.2. alszakaszt). A Bizottság figyelembe veszi a Livret bleu-höz kapcsolódó valamennyi előnyt, azonban nem számol egy esetleges „költségek alatti eladás hatással”, amelynek a mértékét nem lehetett megállapítani (lásd a 7.2.3. alszakaszt). A Bizottság ésszerű nyereséget vesz figyelembe (lásd a 7.2.4. alszakaszt), többek között a CDC-nél központosított állományok esetében. |
| --- | --- |

(99)

Az esetleges túlkompenzáció hiányának ellenőrzése során (lásd a 7.2.5. alszakaszt) a Bizottság az 1991. szeptember 27-től (lásd a 7.2.1. alszakaszt) a 2005. december 31-ig terjedő időszakra átfogó megközelítést alkalmaz (lásd a 7.2.2. alszakaszt). A Bizottság figyelembe veszi a Livret bleu-höz kapcsolódó valamennyi előnyt, azonban nem számol egy esetleges „költségek alatti eladás hatással”, amelynek a mértékét nem lehetett megállapítani (lásd a 7.2.3. alszakaszt). A Bizottság ésszerű nyereséget vesz figyelembe (lásd a 7.2.4. alszakaszt), többek között a CDC-nél központosított állományok esetében.

7.2.1.   A figyelembe vett időszak kezdete 1991. szeptember 27.

| (100) | Az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban a Livret bleu nettó eredményének az esetleges túlkompenzáció értékelése céljából alkalmazott számítása magában foglalta a teljes 1991-es év eredményét (55). Másképp fogalmazva: a szabad felhasználásokból és a közérdekű felhasználásokból származó nettó jövedelmet 1991. január 1-jétől vették figyelembe. |
| --- | --- |

(100)

Az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban a Livret bleu nettó eredményének az esetleges túlkompenzáció értékelése céljából alkalmazott számítása magában foglalta a teljes 1991-es év eredményét (55). Másképp fogalmazva: a szabad felhasználásokból és a közérdekű felhasználásokból származó nettó jövedelmet 1991. január 1-jétől vették figyelembe.

| (101) | A (75) és a (76) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően ebben az ügyben kizárólag a közvetítői jutalék a szóban forgó intézkedés, amelynek az elvét 1991. szeptember 27-én vezették be – ugyanakkor, amikor a Crédit Mutuelt megbízták azzal, hogy a szociális lakhatás finanszírozása érdekében a CDC-nél központosítsa állományait. Ezen időpont előtt sem a közvetítői jutalék, sem a CDC-nél történő központosítás nem létezett. A Bizottságnak következésképp ettől az időponttól számítva kell megkezdenie a támogatás arányosságának értékelését. |
| --- | --- |

(101)

A (75) és a (76) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően ebben az ügyben kizárólag a közvetítői jutalék a szóban forgó intézkedés, amelynek az elvét 1991. szeptember 27-én vezették be – ugyanakkor, amikor a Crédit Mutuelt megbízták azzal, hogy a szociális lakhatás finanszírozása érdekében a CDC-nél központosítsa állományait. Ezen időpont előtt sem a közvetítői jutalék, sem a CDC-nél történő központosítás nem létezett. A Bizottságnak következésképp ettől az időponttól számítva kell megkezdenie a támogatás arányosságának értékelését.

| (102) | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás végrehajtásához kapcsolódó költségek és bevételek tehát nem lehetnek 1991. szeptember 27. előttiek. Másképp fogalmazva: csak a szóban forgó támogatási intézkedés (a közvetítői jutalék) létrehozásától kezdődően lehet figyelembe venni az e támogatással finanszírozott általános gazdasági érdekű szolgáltatás végrehajtásához kapcsolódó költségeket és bevételeket. A Bizottság végezetül úgy ítéli meg, hogy az eljárás kiterjesztéséről szóló határozata következetlenséget tartalmazott, amennyiben a támogatási intézkedést kizárólag az 1991. szeptember 27-én létrehozott közvetítői jutalékra korlátozta, ugyanakkor a Livret bleu takarékbetétkönyvekből származó nettó jövedelmet az 1991. január 1-jétől1991. szeptember 27-ig terjedő időszak tekintetében továbbra is figyelembe vette. |
| --- | --- |

(102)

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás végrehajtásához kapcsolódó költségek és bevételek tehát nem lehetnek 1991. szeptember 27. előttiek. Másképp fogalmazva: csak a szóban forgó támogatási intézkedés (a közvetítői jutalék) létrehozásától kezdődően lehet figyelembe venni az e támogatással finanszírozott általános gazdasági érdekű szolgáltatás végrehajtásához kapcsolódó költségeket és bevételeket. A Bizottság végezetül úgy ítéli meg, hogy az eljárás kiterjesztéséről szóló határozata következetlenséget tartalmazott, amennyiben a támogatási intézkedést kizárólag az 1991. szeptember 27-én létrehozott közvetítői jutalékra korlátozta, ugyanakkor a Livret bleu takarékbetétkönyvekből származó nettó jövedelmet az 1991. január 1-jétől1991. szeptember 27-ig terjedő időszak tekintetében továbbra is figyelembe vette.

| (103) | Minthogy a Crédit Mutuel csak éves bontásban tudja közölni a közérdekű felhasználások nettó eredményét, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy 1991 esetében kizárólag az 1991. szeptember 27-től1991. december 31-ig terjedő időszakhoz kapcsolódó nettó eredményt indokolt figyelembe venni a teljes 1991-es év nettó eredményének a megfelelő számú napokra vetítésével, azaz 96:365 arányban. Az 1991-es évre a CDC-nél központosított állományok nettó eredménye teljes egészében figyelembe vehető, mert – ahogyan azt a (101) preambulumbekezdés kifejtette – ezt a központosítást pontosan 1991. szeptember 27. után vezették be, ezért jellegéből adódóan ennek az eredménynek egyetlen része sem vonatkozik az 1991. január 1-jétől1991. szeptember 27-ig terjedő időszakra. |
| --- | --- |

(103)

Minthogy a Crédit Mutuel csak éves bontásban tudja közölni a közérdekű felhasználások nettó eredményét, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy 1991 esetében kizárólag az 1991. szeptember 27-től1991. december 31-ig terjedő időszakhoz kapcsolódó nettó eredményt indokolt figyelembe venni a teljes 1991-es év nettó eredményének a megfelelő számú napokra vetítésével, azaz 96:365 arányban. Az 1991-es évre a CDC-nél központosított állományok nettó eredménye teljes egészében figyelembe vehető, mert – ahogyan azt a (101) preambulumbekezdés kifejtette – ezt a központosítást pontosan 1991. szeptember 27. után vezették be, ezért jellegéből adódóan ennek az eredménynek egyetlen része sem vonatkozik az 1991. január 1-jétől1991. szeptember 27-ig terjedő időszakra.

7.2.2.   A 2005 végéig alkalmazott átfogó megközelítés, majd azt követő éves megközelítés

| (104) | A Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában éves megközelítés elfogadását javasolta az esetleges túlkompenzáció értékeléséhez. Ez a megközelítés a 2005-ös közösségi keretszabályból fakad, és a Bizottság korábbi gyakorlatához képest változást jelent. Míg ugyanis, amikor a 2005-ös közösségi keretszabály elfogadása előtt a Bizottságnak az esetleges túlkompenzáció fennállását kellett értékelnie, olyan „átfogónak” nevezhető megközelítést alkalmazott, amely szerint a túlkompenzáció éveihez kapcsolódó összegeket korlátlanul lehetett kompenzálni az alulkompenzáció éveihez kapcsolódó összegekkel (56). |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában éves megközelítés elfogadását javasolta az esetleges túlkompenzáció értékeléséhez. Ez a megközelítés a 2005-ös közösségi keretszabályból fakad, és a Bizottság korábbi gyakorlatához képest változást jelent. Míg ugyanis, amikor a 2005-ös közösségi keretszabály elfogadása előtt a Bizottságnak az esetleges túlkompenzáció fennállását kellett értékelnie, olyan „átfogónak” nevezhető megközelítést alkalmazott, amely szerint a túlkompenzáció éveihez kapcsolódó összegeket korlátlanul lehetett kompenzálni az alulkompenzáció éveihez kapcsolódó összegekkel (56).

| (105) | A 2005-ös közösségi keretszabály 26. pontja értelmében a Bizottság a be nem jelentett támogatásokra az említett keretszabály rendelkezéseit alkalmazza, ha a támogatást a keretszabály az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követően ítélték oda, minden más esetben pedig a támogatás idején hatályban lévő rendelkezéseket. A szóban forgó támogatást évente (57) nyújtották és nem jelentették be. A 2005-ös közösségi keretszabályt 2005. november 29-én tették közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Következésképp a 2006 előtti időszakra a támogatás odaítélésekor hatályos szabályokat, a 2006. január 1-jétől az intézkedés megszűnéséig, azaz 2008. december 31-ig terjedő időszakra pedig a 2005-ös közösségi keretszabályt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(105)

A 2005-ös közösségi keretszabály 26. pontja értelmében a Bizottság a be nem jelentett támogatásokra az említett keretszabály rendelkezéseit alkalmazza, ha a támogatást a keretszabály az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követően ítélték oda, minden más esetben pedig a támogatás idején hatályban lévő rendelkezéseket. A szóban forgó támogatást évente (57) nyújtották és nem jelentették be. A 2005-ös közösségi keretszabályt 2005. november 29-én tették közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Következésképp a 2006 előtti időszakra a támogatás odaítélésekor hatályos szabályokat, a 2006. január 1-jétől az intézkedés megszűnéséig, azaz 2008. december 31-ig terjedő időszakra pedig a 2005-ös közösségi keretszabályt kell alkalmazni.

| (106) | A 2005-ös közösségi keretszabály „éves” megközelítést javasol, amennyiben az esetleges túlkompenzációt évente kell kiszámítani oly módon, hogy az éves túlkompenzációt ne lehessen átvinni a következő évre, kivéve, ha ez az összeg nem haladja meg az éves ellentételezés összegének 10 %-át (58). |
| --- | --- |

(106)

A 2005-ös közösségi keretszabály „éves” megközelítést javasol, amennyiben az esetleges túlkompenzációt évente kell kiszámítani oly módon, hogy az éves túlkompenzációt ne lehessen átvinni a következő évre, kivéve, ha ez az összeg nem haladja meg az éves ellentételezés összegének 10 %-át (58).

| (107) | A 2005-ös közösségi keretszabály elfogadása előtt azonban, amikor a Bizottság ellenőrizte, hogy a vállalkozás nem részesült-e túlkompenzációban a közfeladat ellátása jogcímén, „átfogó” megközelítést alkalmazott (lásd a (104) preambulumbekezdést) (59). |
| --- | --- |

(107)

A 2005-ös közösségi keretszabály elfogadása előtt azonban, amikor a Bizottság ellenőrizte, hogy a vállalkozás nem részesült-e túlkompenzációban a közfeladat ellátása jogcímén, „átfogó” megközelítést alkalmazott (lásd a (104) preambulumbekezdést) (59).

| (108) | Az átfogó megközelítés keretében az egyes években realizált, évről évre halmozott nettó eredmény diszkontálása úgy történik, hogy a minden év január 1-jén Franciaországra vonatkozó referenciarátát alkalmazzák (60). |
| --- | --- |

(108)

Az átfogó megközelítés keretében az egyes években realizált, évről évre halmozott nettó eredmény diszkontálása úgy történik, hogy a minden év január 1-jén Franciaországra vonatkozó referenciarátát alkalmazzák (60).

7.2.3.   Figyelembe vett előnyök

| (109) | A 2005-ös közösségi keretszabály 17. pontjának első mondata értelmében „a figyelembe veendő bevételnek legalább az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokból származó teljes bevételt tartalmaznia kell”. Az esetleges túlkompenzáció hiányának ellenőrzése során tehát a vizsgálat időszaka alatti közérdekű felhasználások és szabad felhasználások nettó eredményét indokolt figyelembe venni. A Bizottság megítélése szerint ugyanis ez az eredmény a Franciaország által 1991. szeptember 27-től kezdődően a Crédit Mutuel javára – a szociális lakhatás CDC-n keresztüli finanszírozása jelentette általános érdekű szolgáltatás Crédit Mutuel általi végrehajtása keretében – létrehozott bevétel. Ezekkel a felhasználásokkal az analitikus könyvelésben egy külön forrás, a Livret bleu forgalmazásának köszönhetően gyűjtött betétállomány áll szemben. Versenypiaci feltételek között (egy adókörből kivont takarékossági termék különleges forgalmazási joga nélkül) a Crédit Mutuel talán nem tudta volna ugyanekkora költség mellett megszerezni ezt a forrást, ily módon a megfelelő felhasználásokat és forrásokat a Livret bleu rendszerének általános struktúrájában kell figyelembe venni. Másfelől maga Franciaország is megerősítette az említett felhasználások, a Livret bleu és a szociális lakhatás finanszírozásának feladata közötti kapcsolatot – azáltal, hogy 1991-től kezdődően az ezekhez a felhasználásokhoz kapcsolódó állományokat a CDC-hez csoportosította át (61). Másképp fogalmazva: amikor Franciaország 1991. szeptember 27-én megbízza a Crédit Mutuelt a CDC-nél központosított és a szociális lakhatás finanszírozására szánt betétek gyűjtése jelentette általános gazdasági érdekű szolgáltatással, megerősíti, hogy a Crédit Mutuelt bízza meg a Livret bleu forgalmazásával. Az utóbbin elhelyezett pénzeszközök felhasználásából származó hasznot tehát ettől az időponttól kezdődően a Crédit Mutuel számára az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásáért biztosított jövedelemnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(109)

A 2005-ös közösségi keretszabály 17. pontjának első mondata értelmében „a figyelembe veendő bevételnek legalább az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokból származó teljes bevételt tartalmaznia kell”. Az esetleges túlkompenzáció hiányának ellenőrzése során tehát a vizsgálat időszaka alatti közérdekű felhasználások és szabad felhasználások nettó eredményét indokolt figyelembe venni. A Bizottság megítélése szerint ugyanis ez az eredmény a Franciaország által 1991. szeptember 27-től kezdődően a Crédit Mutuel javára – a szociális lakhatás CDC-n keresztüli finanszírozása jelentette általános érdekű szolgáltatás Crédit Mutuel általi végrehajtása keretében – létrehozott bevétel. Ezekkel a felhasználásokkal az analitikus könyvelésben egy külön forrás, a Livret bleu forgalmazásának köszönhetően gyűjtött betétállomány áll szemben. Versenypiaci feltételek között (egy adókörből kivont takarékossági termék különleges forgalmazási joga nélkül) a Crédit Mutuel talán nem tudta volna ugyanekkora költség mellett megszerezni ezt a forrást, ily módon a megfelelő felhasználásokat és forrásokat a Livret bleu rendszerének általános struktúrájában kell figyelembe venni. Másfelől maga Franciaország is megerősítette az említett felhasználások, a Livret bleu és a szociális lakhatás finanszírozásának feladata közötti kapcsolatot – azáltal, hogy 1991-től kezdődően az ezekhez a felhasználásokhoz kapcsolódó állományokat a CDC-hez csoportosította át (61). Másképp fogalmazva: amikor Franciaország 1991. szeptember 27-én megbízza a Crédit Mutuelt a CDC-nél központosított és a szociális lakhatás finanszírozására szánt betétek gyűjtése jelentette általános gazdasági érdekű szolgáltatással, megerősíti, hogy a Crédit Mutuelt bízza meg a Livret bleu forgalmazásával. Az utóbbin elhelyezett pénzeszközök felhasználásából származó hasznot tehát ettől az időponttól kezdődően a Crédit Mutuel számára az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásáért biztosított jövedelemnek kell tekinteni.

| (110) | A panaszos és más hatóságok, illetve szervezetek (a Conseil de la concurrence, parlamenti képviselői jelentések, illetve kutatási szervezetek (62)) úgy ítélik meg, hogy a Livret bleu kizárólagos forgalmazási joga „költségek alatti eladás hatást” váltott ki azáltal, hogy lehetővé tette a Crédit Mutuel számára egy olyan ügyfélkör odavonzását és hűségessé tételét, amelynek a Livret bleu-n kívül más banki termékeket is értékesített. A Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában nem zárta ki, hogy a Livret bleu a „költségek alatti eladás hatás” révén közvetett jövedelmet realizálhatott (63), ugyanakkor emlékeztetett arra, hogy ez a jövedelem addig nem volt számszerűsíthető (64). |
| --- | --- |

(110)

A panaszos és más hatóságok, illetve szervezetek (a Conseil de la concurrence, parlamenti képviselői jelentések, illetve kutatási szervezetek (62)) úgy ítélik meg, hogy a Livret bleu kizárólagos forgalmazási joga „költségek alatti eladás hatást” váltott ki azáltal, hogy lehetővé tette a Crédit Mutuel számára egy olyan ügyfélkör odavonzását és hűségessé tételét, amelynek a Livret bleu-n kívül más banki termékeket is értékesített. A Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában nem zárta ki, hogy a Livret bleu a „költségek alatti eladás hatás” révén közvetett jövedelmet realizálhatott (63), ugyanakkor emlékeztetett arra, hogy ez a jövedelem addig nem volt számszerűsíthető (64).

| (111) | Ezen ügy vizsgálatának végén a Bizottság megállapítja, hogy ha a „költségek alatti eladás hatás” fennállása nem is zárható ki, a Bizottság által gyűjtött adatok jelen esetben nem teszik lehetővé, hogy kellő megalapozottsággal számszerűsítse a „költségek alatti eladás hatást”. |
| --- | --- |

(111)

Ezen ügy vizsgálatának végén a Bizottság megállapítja, hogy ha a „költségek alatti eladás hatás” fennállása nem is zárható ki, a Bizottság által gyűjtött adatok jelen esetben nem teszik lehetővé, hogy kellő megalapozottsággal számszerűsítse a „költségek alatti eladás hatást”.

| (112) | A panaszosok által benyújtott dokumentumok feltételezik „költségek alatti eladás hatások” felmerülését, de hivatalosan nem bizonyítják azok fennállását, és még kevésbé tudják pontosan értékelni e hatások pénzügyi kihatását. |
| --- | --- |

(112)

A panaszosok által benyújtott dokumentumok feltételezik „költségek alatti eladás hatások” felmerülését, de hivatalosan nem bizonyítják azok fennállását, és még kevésbé tudják pontosan értékelni e hatások pénzügyi kihatását.

| (113) | A Glais társaság tanulmányai kapcsán (lásd az (52) és az (53) preambulumbekezdést) a Bizottság azt az észrevételt teszi, hogy a Crédit Mutuel joggal állíthatja, hogy ezek a statisztikai elemzések semmiféle bizonyítékot nem szolgáltatnak a számszerűsíthető „költségek alatti eladás hatásra”. |
| --- | --- |

(113)

A Glais társaság tanulmányai kapcsán (lásd az (52) és az (53) preambulumbekezdést) a Bizottság azt az észrevételt teszi, hogy a Crédit Mutuel joggal állíthatja, hogy ezek a statisztikai elemzések semmiféle bizonyítékot nem szolgáltatnak a számszerűsíthető „költségek alatti eladás hatásra”.

| (114) | A panaszosok észrevételeiben három szubjektív értékelést javasoltak. Először is tekintettel arra, hogy a többi bank 1 % jutalék ellenében ajánlotta fel a Livret bleu forgalmazását, a panaszosok a „költségek alatti eladás hatás” közelítő nagyságrendjére oly módon tettek javaslatot, hogy kiszámították a Crédit Mutuel által felszámított jutalék szintje és az említett 1 % közötti különbséget (amely 0,3 %), ami mintegy évi 300 millió FRF-nak felel meg. Semmi sem teszi lehetővé azonban annak bizonyítását, hogy a Crédit Mutuel versenytársai a figyelembe vett időszakban ugyanolyan feltételekkel láthatták volna el ezt a feladatot az említett 1 %-os díjazási szint mellett. Ezenkívül az első érv nem a „költségek alatti eladás hatást” bizonyítja, hanem láthatóan azt állítja, hogy a Crédit Mutuel túlkompenzációban részesült, ami – ahogyan bizonyításra kerül – nem merült fel. Semmi sem teszi lehetővé annak bizonyítását, hogy a „költségek alatti eladás hatás” a közvetítői jutalék és a Crédit Mutuel versenytársai által a Livret bleu forgalmazásáért beszedni tervezett, feltételezett minimális jutalék különbségének felel meg. |
| --- | --- |

(114)

A panaszosok észrevételeiben három szubjektív értékelést javasoltak. Először is tekintettel arra, hogy a többi bank 1 % jutalék ellenében ajánlotta fel a Livret bleu forgalmazását, a panaszosok a „költségek alatti eladás hatás” közelítő nagyságrendjére oly módon tettek javaslatot, hogy kiszámították a Crédit Mutuel által felszámított jutalék szintje és az említett 1 % közötti különbséget (amely 0,3 %), ami mintegy évi 300 millió FRF-nak felel meg. Semmi sem teszi lehetővé azonban annak bizonyítását, hogy a Crédit Mutuel versenytársai a figyelembe vett időszakban ugyanolyan feltételekkel láthatták volna el ezt a feladatot az említett 1 %-os díjazási szint mellett. Ezenkívül az első érv nem a „költségek alatti eladás hatást” bizonyítja, hanem láthatóan azt állítja, hogy a Crédit Mutuel túlkompenzációban részesült, ami – ahogyan bizonyításra kerül – nem merült fel. Semmi sem teszi lehetővé annak bizonyítását, hogy a „költségek alatti eladás hatás” a közvetítői jutalék és a Crédit Mutuel versenytársai által a Livret bleu forgalmazásáért beszedni tervezett, feltételezett minimális jutalék különbségének felel meg.

| (115) | A panaszosok által javasolt második módszer szerint a „költségek alatti eladás hatást” a Crédit Mutuel piaci részesedéseinek növekedése függvényében mérik. Ez az értékelési módszer azért nem fogadható el, mert azon a feltevésen alapul, hogy a piaci részesedések megszerzése kizárólag a Livret bleu-nek tulajdonítható, ezt a feltevést azonban tényszerű információ nem támasztja alá. |
| --- | --- |

(115)

A panaszosok által javasolt második módszer szerint a „költségek alatti eladás hatást” a Crédit Mutuel piaci részesedéseinek növekedése függvényében mérik. Ez az értékelési módszer azért nem fogadható el, mert azon a feltevésen alapul, hogy a piaci részesedések megszerzése kizárólag a Livret bleu-nek tulajdonítható, ezt a feltevést azonban tényszerű információ nem támasztja alá.

| (116) | A kizárólagos forgalmazási jog harmadik értékelése a Livret bleu adókörből való kivonása miatti adóbevétel-kiesésen alapul. Ha a Crédit Mutuel oly módon kívánt volna – adókörből való kivonás nélkül – takarékbetétkönyvet forgalmazni, hogy a betétesek adóügyi helyzetétől függetlenül a Livret bleu-ével azonos nettó hozamot kínál, a betétesek által (esetlegesen) fizetett elméleti adó összegével megegyező alternatív költséget viselt volna ténylegesen. A panaszosok szerint az 1991–1997 közötti időszakban felhalmozott, 4,5 milliárd FRF nagyságrendű adókedvezmény úgy tekintendő, hogy a Crédit Mutuel számára ugyanekkora összegű előnyöket hozott. Ez az érvelés azért nem vehető figyelembe, mert a Crédit Mutuel nagy valószínűséggel nem ugyanilyen feltételek mellett forgalmazta volna a Livret bleu-t, ha teljes egészében viselnie kellett volna az adókörből való kivonás költségét, amely ráadásul közvetlenül kedvezett a tagoknak. |
| --- | --- |

(116)

A kizárólagos forgalmazási jog harmadik értékelése a Livret bleu adókörből való kivonása miatti adóbevétel-kiesésen alapul. Ha a Crédit Mutuel oly módon kívánt volna – adókörből való kivonás nélkül – takarékbetétkönyvet forgalmazni, hogy a betétesek adóügyi helyzetétől függetlenül a Livret bleu-ével azonos nettó hozamot kínál, a betétesek által (esetlegesen) fizetett elméleti adó összegével megegyező alternatív költséget viselt volna ténylegesen. A panaszosok szerint az 1991–1997 közötti időszakban felhalmozott, 4,5 milliárd FRF nagyságrendű adókedvezmény úgy tekintendő, hogy a Crédit Mutuel számára ugyanekkora összegű előnyöket hozott. Ez az érvelés azért nem vehető figyelembe, mert a Crédit Mutuel nagy valószínűséggel nem ugyanilyen feltételek mellett forgalmazta volna a Livret bleu-t, ha teljes egészében viselnie kellett volna az adókörből való kivonás költségét, amely ráadásul közvetlenül kedvezett a tagoknak.

| (117) | A szóban forgó esetleges előnyök nehezen bizonyíthatók és számszerűsíthetők. A Livret bleu-ből származó közvetlen gazdasági előny a Livret bleu könyvelése alapján közvetlenül mérhető. A Livret bleu révén szerzett hűséges ügyfelek számára értékesített egyéb termékekből és szolgáltatásokból származó gazdasági előny azonban akkor lenne megfigyelhető ezeknek az egyéb termékeknek az analitikus könyvelésében, ha közvetlenül meg lehetne különböztetni a Crédit Mutuelhez a Livret bleu révén szerzett hűséges ügyfelek vagy odavonzott ügyfelek számára értékesített termékeket a Crédit Mutuelhez más okból érkezett ügyfeleknek értékesített termékektől, amely eset nem áll fenn. Ezen okokból kifolyólag a Bizottság tanácsadója a Livret bleu-ből származó összes gazdasági előny értékeléséhez alkalmazott számviteli módszert követve nem tudta értékelni az esetleges „költségek alatti eladás hatást”. |
| --- | --- |

(117)

A szóban forgó esetleges előnyök nehezen bizonyíthatók és számszerűsíthetők. A Livret bleu-ből származó közvetlen gazdasági előny a Livret bleu könyvelése alapján közvetlenül mérhető. A Livret bleu révén szerzett hűséges ügyfelek számára értékesített egyéb termékekből és szolgáltatásokból származó gazdasági előny azonban akkor lenne megfigyelhető ezeknek az egyéb termékeknek az analitikus könyvelésében, ha közvetlenül meg lehetne különböztetni a Crédit Mutuelhez a Livret bleu révén szerzett hűséges ügyfelek vagy odavonzott ügyfelek számára értékesített termékeket a Crédit Mutuelhez más okból érkezett ügyfeleknek értékesített termékektől, amely eset nem áll fenn. Ezen okokból kifolyólag a Bizottság tanácsadója a Livret bleu-ből származó összes gazdasági előny értékeléséhez alkalmazott számviteli módszert követve nem tudta értékelni az esetleges „költségek alatti eladás hatást”.

| (118) | A Bizottság tanácsadójának a „költségek alatti eladás hatás” kifinomultabb értékelésére tett kísérletei sikertelenek voltak. A Bizottság következésképp úgy ítéli meg, hogy az esetleges túlkompenzáció hiányát ellenőrző számítás során nem tudja figyelembe venni a „költségek alatti eladás hatásnak” tulajdonítható esetleges előnyt. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság tanácsadójának a „költségek alatti eladás hatás” kifinomultabb értékelésére tett kísérletei sikertelenek voltak. A Bizottság következésképp úgy ítéli meg, hogy az esetleges túlkompenzáció hiányát ellenőrző számítás során nem tudja figyelembe venni a „költségek alatti eladás hatásnak” tulajdonítható esetleges előnyt.

7.2.4.   Az ésszerű nyereség kiszámítása

| (119) | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatással megbízott vállalkozás túlkompenzációja hiányának ellenőrzése során ésszerű nyereség figyelembevétele indokolt (65). A 2005-ös közösségi keretszabály kimondja, hogy „az »ésszerű nyereség« a saját tőkehozamnak az a mértéke, amely figyelembe veszi a vállalkozást érő kockázatot vagy kockázatmentességet [...]. Ez a mérték általában nem haladhatja meg az érintett ágazat utóbbi években mért átlagát.” (66) |
| --- | --- |

(119)

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatással megbízott vállalkozás túlkompenzációja hiányának ellenőrzése során ésszerű nyereség figyelembevétele indokolt (65). A 2005-ös közösségi keretszabály kimondja, hogy „az »ésszerű nyereség« a saját tőkehozamnak az a mértéke, amely figyelembe veszi a vállalkozást érő kockázatot vagy kockázatmentességet [...]. Ez a mérték általában nem haladhatja meg az érintett ágazat utóbbi években mért átlagát.” (66)

| (120) | A Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban (67) úgy ítélte meg, hogy a közérdekű felhasználásokra és a szabad felhasználásokra az ezekhez kapcsolódó saját tőke átlagosan 6 %-ának megfelelő ésszerű nyereséget célszerű alkalmazni. Ez az évről évre változó, és átlagosan 6 %-os arány a Crédit Mutuel által eredetileg javasolt jövedelmezőségi rátának felel meg: a Crédit Mutuel a saját tőke költségeként az adott év során ténylegesen kiosztott osztalékösszegeket vette figyelembe. E határozatban az esetleges túlkompenzáció hiányának ellenőrzése keretében az ésszerű haszon figyelembevétele kapcsán a Bizottság a szabad felhasználások és a közérdekű felhasználások tekintetében nem távolodik el az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban már alkalmazott, a 7.2.5. szakaszban ismertetett megközelítéstől. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban (67) úgy ítélte meg, hogy a közérdekű felhasználásokra és a szabad felhasználásokra az ezekhez kapcsolódó saját tőke átlagosan 6 %-ának megfelelő ésszerű nyereséget célszerű alkalmazni. Ez az évről évre változó, és átlagosan 6 %-os arány a Crédit Mutuel által eredetileg javasolt jövedelmezőségi rátának felel meg: a Crédit Mutuel a saját tőke költségeként az adott év során ténylegesen kiosztott osztalékösszegeket vette figyelembe. E határozatban az esetleges túlkompenzáció hiányának ellenőrzése keretében az ésszerű haszon figyelembevétele kapcsán a Bizottság a szabad felhasználások és a közérdekű felhasználások tekintetében nem távolodik el az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatban már alkalmazott, a 7.2.5. szakaszban ismertetett megközelítéstől.

| (121) | A Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában (68) azonban úgy ítélte meg, hogy ezt az ésszerű nyereséget nem kell alkalmaznia a CDC-nél központosított betétekre, amennyiben azoknak nincs sajáttőke-költsége a prudenciális szabályozás szempontjából, mivel ezeket a betéteket a Crédit Mutuel nem fekteti be, hanem egyszerűen a CDC-hez csoportosítja át. Márpedig prudenciális szempontból a CDC-nél központosított állományokhoz kapcsolódó hitelkockázat az állammal (a Francia Köztársasággal) szembeni kitettséggel megegyezőnek tekintendő, azaz a kockázatsúlyozás értéke nulla, és következésképp úgy tekintendő, hogy nem igényel saját tőkét. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatában (68) azonban úgy ítélte meg, hogy ezt az ésszerű nyereséget nem kell alkalmaznia a CDC-nél központosított betétekre, amennyiben azoknak nincs sajáttőke-költsége a prudenciális szabályozás szempontjából, mivel ezeket a betéteket a Crédit Mutuel nem fekteti be, hanem egyszerűen a CDC-hez csoportosítja át. Márpedig prudenciális szempontból a CDC-nél központosított állományokhoz kapcsolódó hitelkockázat az állammal (a Francia Köztársasággal) szembeni kitettséggel megegyezőnek tekintendő, azaz a kockázatsúlyozás értéke nulla, és következésképp úgy tekintendő, hogy nem igényel saját tőkét.

| (122) | A CDC-nél központosított állomány kapcsán az ésszerű nyereség figyelmen kívül hagyása azzal járna, hogy az összes ésszerű nyereség (egyrészt a közérdekű felhasználásokhoz és a szabad felhasználásokhoz kapcsolódó ésszerű nyereség, másrészt a CDC-nél központosított állományhoz kapcsolódó ésszerű nyereség) 1991-től 1999-ig csökken, majd 2000-től, a teljes állomány CDC-nél történt 1999-es központosítását követően teljes egészében megszűnik (69). |
| --- | --- |

(122)

A CDC-nél központosított állomány kapcsán az ésszerű nyereség figyelmen kívül hagyása azzal járna, hogy az összes ésszerű nyereség (egyrészt a közérdekű felhasználásokhoz és a szabad felhasználásokhoz kapcsolódó ésszerű nyereség, másrészt a CDC-nél központosított állományhoz kapcsolódó ésszerű nyereség) 1991-től 1999-ig csökken, majd 2000-től, a teljes állomány CDC-nél történt 1999-es központosítását követően teljes egészében megszűnik (69).

| (123) | A francia hatóságok az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatra válaszul küldött, az észrevételeiket bemutató, 2006. szeptember 1-jei levelükben megerősítették, hogy a CDC-nél központosított pénzeszközök nem tartalmaztak szabályozói saját tőkét. Mindemellett a francia hatóságok szerint „tekintettel arra, hogy az európai szolvenciamutató alkalmazása a teljes állomány CDC-nél történt 1999-es központosításától kezdődően nem helytálló, a Crédit Mutuel a Livret bleu-höz kapcsolódó ésszerű nyereség kiszámításához a – többi takarékossági termék és forrás költségére vonatkoztatva kiszámított – sajáttőke-költség [felvételét javasolja]”. A Bizottság ezt a megközelítést nem tartja kielégítőnek, mivel a CDC-nél központosított forrásokra a Crédit Mutuel – Livret bleu-től teljesen független – egyéb eszközeinek átlagos tőkeszükségletétől függő szabályozóitőke-szükséglet mesterséges alkalmazását eredményezi. |
| --- | --- |

(123)

A francia hatóságok az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatra válaszul küldött, az észrevételeiket bemutató, 2006. szeptember 1-jei levelükben megerősítették, hogy a CDC-nél központosított pénzeszközök nem tartalmaztak szabályozói saját tőkét. Mindemellett a francia hatóságok szerint „tekintettel arra, hogy az európai szolvenciamutató alkalmazása a teljes állomány CDC-nél történt 1999-es központosításától kezdődően nem helytálló, a Crédit Mutuel a Livret bleu-höz kapcsolódó ésszerű nyereség kiszámításához a – többi takarékossági termék és forrás költségére vonatkoztatva kiszámított – sajáttőke-költség [felvételét javasolja]”. A Bizottság ezt a megközelítést nem tartja kielégítőnek, mivel a CDC-nél központosított forrásokra a Crédit Mutuel – Livret bleu-től teljesen független – egyéb eszközeinek átlagos tőkeszükségletétől függő szabályozóitőke-szükséglet mesterséges alkalmazását eredményezi.

| (124) | A szabályozói sajáttőke-szükséglet hiánya ugyanis arra világít rá, hogy nem merül fel hitelveszteség-kockázat; ez a helyzet a CDC-nél központosított állományok esetében is. A CDC javára végzett betétgyűjtési tevékenység (a hónapon belüli kockázat kivételével) likviditási kockázatot sem jelent, és a lejárati transzformációban rejlő kockázattal sem kell számolni, mivel a CDC-hez átcsoportosított összeget a betétek alakulása függvényében havonta kiigazítják, és a CDC által fizetett kamatot azonnal átutalják a betéteseknek. Következésképp biztos, hogy ez az általános gazdasági érdekű szolgáltatás alacsony szintű kockázatot jelent a Crédit Mutuel számára. Léteznek ugyanakkor bizonyos egyéb kockázattípusok, például a működési kockázat, a gazdasági kockázat (az a kockázat, hogy a díjazás szintje nem fedezi a felmerült költségeket), a jogi kockázat és a hírnévkockázat. Másfelől egyéb banki tevékenységek – például a kölcsönösen megosztott pénzeszközök forgalmazása, a vagyonkezelés vagy a pénzügyi termékek (például részvények és kötvények) értékesítése – nem vesznek igénybe szabályozói saját tőkét, de ennek ellenére igen jövedelmezőek. Nincs tehát közvetlen kapcsolat a – nem konkrétan egy-egy tevékenység jövedelmezőségének értékelését célzó prudenciális szabályok alapján kiszámított – szabályozói saját tőke felhasználása és a tevékenységtől várt nyereség között. |
| --- | --- |

(124)

A szabályozói sajáttőke-szükséglet hiánya ugyanis arra világít rá, hogy nem merül fel hitelveszteség-kockázat; ez a helyzet a CDC-nél központosított állományok esetében is. A CDC javára végzett betétgyűjtési tevékenység (a hónapon belüli kockázat kivételével) likviditási kockázatot sem jelent, és a lejárati transzformációban rejlő kockázattal sem kell számolni, mivel a CDC-hez átcsoportosított összeget a betétek alakulása függvényében havonta kiigazítják, és a CDC által fizetett kamatot azonnal átutalják a betéteseknek. Következésképp biztos, hogy ez az általános gazdasági érdekű szolgáltatás alacsony szintű kockázatot jelent a Crédit Mutuel számára. Léteznek ugyanakkor bizonyos egyéb kockázattípusok, például a működési kockázat, a gazdasági kockázat (az a kockázat, hogy a díjazás szintje nem fedezi a felmerült költségeket), a jogi kockázat és a hírnévkockázat. Másfelől egyéb banki tevékenységek – például a kölcsönösen megosztott pénzeszközök forgalmazása, a vagyonkezelés vagy a pénzügyi termékek (például részvények és kötvények) értékesítése – nem vesznek igénybe szabályozói saját tőkét, de ennek ellenére igen jövedelmezőek. Nincs tehát közvetlen kapcsolat a – nem konkrétan egy-egy tevékenység jövedelmezőségének értékelését célzó prudenciális szabályok alapján kiszámított – szabályozói saját tőke felhasználása és a tevékenységtől várt nyereség között.

| (125) | Mindazonáltal meg kell állapítani, hogy jelen esetben, amennyiben a Bizottság engedélyezi a Crédit Mutuel számára, hogy a CDC-nél központosított állományrészért ésszerű nyereséghez jusson, elismeri, hogy e nyereség megfelelő szintjének meghatározása összetett gazdasági értékelést foglal magában. A Livret bleu ugyanis a takarékossági termék és a folyószámlák jellemzőit ötvöző, nem tipikus banki termék, amelynek a gyűjtött állományait egy hatóságnál központosítják. Nem léteznek tehát közvetlenül összehasonlítható termékek, amelyek tájékoztatást adhatnának a hasonló tevékenységért járó ésszerű nyereségről. |
| --- | --- |

(125)

Mindazonáltal meg kell állapítani, hogy jelen esetben, amennyiben a Bizottság engedélyezi a Crédit Mutuel számára, hogy a CDC-nél központosított állományrészért ésszerű nyereséghez jusson, elismeri, hogy e nyereség megfelelő szintjének meghatározása összetett gazdasági értékelést foglal magában. A Livret bleu ugyanis a takarékossági termék és a folyószámlák jellemzőit ötvöző, nem tipikus banki termék, amelynek a gyűjtött állományait egy hatóságnál központosítják. Nem léteznek tehát közvetlenül összehasonlítható termékek, amelyek tájékoztatást adhatnának a hasonló tevékenységért járó ésszerű nyereségről.

| (126) | A Livret bleu-vel kellően összehasonlítható termék hiányában a Bizottság úgy véli, hogy jelen esetben két olyan mutatót alkalmazhat, amelyek lehetővé teszik annak értékelését, hogy a CDC-nél központosított állomány esetében egy adott nyereség ésszerűnek tekinthető-e. Ez a két mutató a következő:






  a) | a francia bankszektor haszonkulcsa, azaz az adózás előtti eredmény és az árbevétel hányadosa (jelen esetben a bankok árbevételét működési eredményük jelenti). A francia bankszektor számadatainak a figyelembe vett időszakra (1991. szeptember 27-től 2008 végéig) történő alkalmazásával a haszonkulcs évente átlagosan 23 %; |
| --- | --- | --- |

(126)

A Livret bleu-vel kellően összehasonlítható termék hiányában a Bizottság úgy véli, hogy jelen esetben két olyan mutatót alkalmazhat, amelyek lehetővé teszik annak értékelését, hogy a CDC-nél központosított állomány esetében egy adott nyereség ésszerűnek tekinthető-e. Ez a két mutató a következő:

a)

a francia bankszektor haszonkulcsa, azaz az adózás előtti eredmény és az árbevétel hányadosa (jelen esetben a bankok árbevételét működési eredményük jelenti). A francia bankszektor számadatainak a figyelembe vett időszakra (1991. szeptember 27-től 2008 végéig) történő alkalmazásával a haszonkulcs évente átlagosan 23 %;

| b) | a francia bankszektor megtérülési rátája, azaz az adózás előtti eredmény és az eszközök összegének hányadosa. Az átlagos éves megtérülési ráta a figyelembe vett időszak egészében 45 bázispont (0,45 %). |
| --- | --- |

b)

a francia bankszektor megtérülési rátája, azaz az adózás előtti eredmény és az eszközök összegének hányadosa. Az átlagos éves megtérülési ráta a figyelembe vett időszak egészében 45 bázispont (0,45 %).

| (127) | A következő táblázat (70) a francia bankszektor haszonkulcsát és megtérülési rátáját mutatja be az 1993–2008 közötti időszakban (1993 előtti adatok nem állnak rendelkezésre): | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (72) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Adózás előtti eredmény (71) | 15,2 | 2,7 | 25,0 | 41,0 | 67,5 | 14,4 | 19,8 | 22,5 | 24,6 | 23,5 | 23,4 | 29,6 | 31,3 | 46,2 | 34,3 | –4,4 |
| Működési eredmény (71) | 362,4 | 335,4 | 345,6 | 356,1 | 375,3 | 60,8 | 64,6 | 70,5 | 74,9 | 77,0 | 80,6 | 83,5 | 89,5 | 104,1 | 98,0 | 79,1 |
| Haszonkulcs | 4,2 % | 0,8 % | 7,2 % | 11,5 % | 18 % | 23,7 % | 30,6 % | 31,9 % | 32,8 % | 30,6 % | 29,0 % | 35,5 % | 35,0 % | 44,4 % | 35,1 % | –5,6 % |
| Átlagos haszonkulcs | 22,8 % |
| Eszközök (71) | Nem áll rendelkezésre | 16 333 | 17 216 | 18 291 | 19 894 | 3 052 | 3 394 | 3 452 | 3 783 | 3 793 | 3 960 | 4 390 | 5 275 | 6 041 | 7 061 | 7 699 |
| Megtérülési ráta | Nem áll rendelkezésre | 0,02 % | 0,15 % | 0,22 % | 0,34 % | 0,47 % | 0,58 % | 0,65 % | 0,65 % | 0,62 % | 0,59 % | 0,68 % | 0,59 % | 0,77 % | 0,49 % | –0,05 % |
| Átlagos megtérülési ráta | 0,45 % |

(127)

A következő táblázat (70) a francia bankszektor haszonkulcsát és megtérülési rátáját mutatja be az 1993–2008 közötti időszakban (1993 előtti adatok nem állnak rendelkezésre):

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008 (72)

Adózás előtti eredmény (71)

15,2

2,7

25,0

41,0

67,5

14,4

19,8

22,5

24,6

23,5

23,4

29,6

31,3

46,2

34,3

–4,4

Működési eredmény (71)

362,4

335,4

345,6

356,1

375,3

60,8

64,6

70,5

74,9

77,0

80,6

83,5

89,5

104,1

98,0

79,1

Haszonkulcs

4,2 %

0,8 %

7,2 %

11,5 %

18 %

23,7 %

30,6 %

31,9 %

32,8 %

30,6 %

29,0 %

35,5 %

35,0 %

44,4 %

35,1 %

–5,6 %

Átlagos haszonkulcs

22,8 %

Eszközök (71)

Nem áll rendelkezésre

16 333

17 216

18 291

19 894

3 052

3 394

3 452

3 783

3 793

3 960

4 390

5 275

6 041

7 061

7 699

Megtérülési ráta

Nem áll rendelkezésre

0,02 %

0,15 %

0,22 %

0,34 %

0,47 %

0,58 %

0,65 %

0,65 %

0,62 %

0,59 %

0,68 %

0,59 %

0,77 %

0,49 %

–0,05 %

Átlagos megtérülési ráta

0,45 %

| (128) | A CDC-nél központosított betétek gyűjtésére irányuló tevékenység tekintetében a Crédit Mutuel haszonkulcsának és megtérülési rátájának kiszámításához a Bizottság a következő értékeket alkalmazza:






  a) | a haszonkulcs nevezőjéhez a CDC-nél központosított betétek gyűjtése tekintetében befolyt bevételek, azaz a közvetítői jutalék éves összege; |
| --- | --- | --- |

(128)

A CDC-nél központosított betétek gyűjtésére irányuló tevékenység tekintetében a Crédit Mutuel haszonkulcsának és megtérülési rátájának kiszámításához a Bizottság a következő értékeket alkalmazza:

a)

a haszonkulcs nevezőjéhez a CDC-nél központosított betétek gyűjtése tekintetében befolyt bevételek, azaz a közvetítői jutalék éves összege;

| b) | a megtérülési ráta nevezőjéhez a CDC-hez átutalt betétek; |
| --- | --- |

b)

a megtérülési ráta nevezőjéhez a CDC-hez átutalt betétek;

| c) | a számláló, azaz az adózás előtti eredmény esetében a Bizottság szerint azzal, ha ésszerű haszonként a CDC-nél folytatott betétgyűjtési tevékenységre 4,2 %-os haszonkulcsot, azaz a CDC-től kapott közvetítői jutalék 4,2 %-ának megfelelő adózás előtti eredményt vesz figyelembe, a Crédit Mutuel nem részesül túlkompenzációban (lásd a (132) preambulumbekezdésben található táblázatot). |
| --- | --- |

c)

a számláló, azaz az adózás előtti eredmény esetében a Bizottság szerint azzal, ha ésszerű haszonként a CDC-nél folytatott betétgyűjtési tevékenységre 4,2 %-os haszonkulcsot, azaz a CDC-től kapott közvetítői jutalék 4,2 %-ának megfelelő adózás előtti eredményt vesz figyelembe, a Crédit Mutuel nem részesül túlkompenzációban (lásd a (132) preambulumbekezdésben található táblázatot).

| (129) | A második mutató (a megtérülési ráta) kapcsán a Bizottság megjegyzi, hogy amennyiben a CDC-nél központosított betétek gyűjtésére irányuló tevékenység vonatkozásában 5 bázispontos megtérülési rátát vesz figyelembe ésszerű haszonként, azaz ha a CDC-hez átutalt betétek teljes összegének 0,05 %-ával egyenértékű adózás előtti eredményt vesz figyelembe, abból az következik, hogy a Crédit Mutuel a figyelembe vett időszakban nem részesült túlkompenzációban a Livret bleu kezeléséért. |
| --- | --- |

(129)

A második mutató (a megtérülési ráta) kapcsán a Bizottság megjegyzi, hogy amennyiben a CDC-nél központosított betétek gyűjtésére irányuló tevékenység vonatkozásában 5 bázispontos megtérülési rátát vesz figyelembe ésszerű haszonként, azaz ha a CDC-hez átutalt betétek teljes összegének 0,05 %-ával egyenértékű adózás előtti eredményt vesz figyelembe, abból az következik, hogy a Crédit Mutuel a figyelembe vett időszakban nem részesült túlkompenzációban a Livret bleu kezeléséért.

| (130) | A 2005-ös közösségi keretszabály szerint az ésszerű nyereség nem haladhatja meg az érintett ágazat érintett időszakban mért átlagát. A 4,2 %-os haszonkulcs engedélyezése a bankszektor átlagos haszonkulcsának (22,8 %) kevesebb mint egyötödét jelenti. Mivel – ahogyan azt a (124) preambulumbekezdés kifejti – a CDC-nél központosított betétek gyűjtésére irányuló tevékenység alacsony kockázatú és következésképp alacsony hozamú tevékenység, a Bizottság megítélése szerint a 4,2 %-os haszonkulcs nem nyilvánvalóan túlzott mértékű, és jelen esetben tekinthető ésszerű nyereségnek. |
| --- | --- |

(130)

A 2005-ös közösségi keretszabály szerint az ésszerű nyereség nem haladhatja meg az érintett ágazat érintett időszakban mért átlagát. A 4,2 %-os haszonkulcs engedélyezése a bankszektor átlagos haszonkulcsának (22,8 %) kevesebb mint egyötödét jelenti. Mivel – ahogyan azt a (124) preambulumbekezdés kifejti – a CDC-nél központosított betétek gyűjtésére irányuló tevékenység alacsony kockázatú és következésképp alacsony hozamú tevékenység, a Bizottság megítélése szerint a 4,2 %-os haszonkulcs nem nyilvánvalóan túlzott mértékű, és jelen esetben tekinthető ésszerű nyereségnek.

| (131) | Hasonlóképpen, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a CDC-nél központosított állományok esetében egy 5 bázispontos nyereség figyelembevétele ésszerűnek tekinthető a francia bankszektor figyelembe vett időszak alatti, átlagosan 45 bázispontos megtérülési rátájának ismeretében, és egy jelen esetben nem nyilvánvalóan ésszerűtlen nyereségnek tekinthető nyereség alacsony és konzervatív küszöbértékét jelenti. Ezen túlmenően ez az alacsony nyereségszint megfelelően tükrözi a Crédit Mutuelnél a CDC számára folytatott betétgyűjtési tevékenysége esetén felmerülő kockázat szintjét, amely – a (124) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően – alacsony. |
| --- | --- |

(131)

Hasonlóképpen, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a CDC-nél központosított állományok esetében egy 5 bázispontos nyereség figyelembevétele ésszerűnek tekinthető a francia bankszektor figyelembe vett időszak alatti, átlagosan 45 bázispontos megtérülési rátájának ismeretében, és egy jelen esetben nem nyilvánvalóan ésszerűtlen nyereségnek tekinthető nyereség alacsony és konzervatív küszöbértékét jelenti. Ezen túlmenően ez az alacsony nyereségszint megfelelően tükrözi a Crédit Mutuelnél a CDC számára folytatott betétgyűjtési tevékenysége esetén felmerülő kockázat szintjét, amely – a (124) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően – alacsony.

7.2.5.   A túlkompenzáció hiányának ellenőrzése

| (132) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság a 7.2.1–7.2.4. alszakaszban kifejtett módszernek megfelelően (73) a túlkompenzáció hiányára vonatkozó ellenőrzést végzett, amelyet az alábbi táblázat mutat be:








  (millió EUR-ban) |
| --- | --- |
| | KOMPENZÁCIÓ | TÚLKOMPENZÁCIÓ VAGY ALULKOMPENZÁCIÓ |
| Év | Közvetítői jutalék
  (évente) | Átfogó megközelítés (74)

  (2005 végéig) | Éves megközelítés (75)

  (2006-tól kezdődően) |
| 1991 (1991. szeptember 27-től1991. december 31-ig) | 1,5 | 43,8 | Nem alkalmazható


  (az átfogó megközelítést 2005-ig alkalmazták, lásd a 7.2.2. alszakaszt) |
| 1992 | 9,1 | 125,1 |
| 1993 | 16,8 | 184,0 |
| 1994 | 36,6 | 127,3 |
| 1995 | 59,5 | 114,5 |
| 1996 | 74,7 | 107,8 |
| 1997 | 82,3 | 88,4 |
| 1998 | 118,9 | 92,0 |
| 1999 | 188,9 | 98,3 |
| 2000 | 188,2 | 106,3 |
| 2001 | 181,9 | 91,3 |
| 2002 | 187,8 | 76,3 |
| 2003 | 197,7 | 61,2 |
| 2004 | 204,4 | 45,7 |
| 2005 | 196,7 | 15,0 |
| 2006 | (...) | | –39,1 |
| 2007 | (...) | | –24,3 |
| 2008 | (...) | | –6,1 |

(132)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság a 7.2.1–7.2.4. alszakaszban kifejtett módszernek megfelelően (73) a túlkompenzáció hiányára vonatkozó ellenőrzést végzett, amelyet az alábbi táblázat mutat be:

(millió EUR-ban)

KOMPENZÁCIÓ

TÚLKOMPENZÁCIÓ VAGY ALULKOMPENZÁCIÓ

Év

Közvetítői jutalék

(évente)

Átfogó megközelítés (74)

(2005 végéig)

Éves megközelítés (75)

(2006-tól kezdődően)

1991 (1991. szeptember 27-től1991. december 31-ig)

1,5

43,8

Nem alkalmazható

(az átfogó megközelítést 2005-ig alkalmazták, lásd a 7.2.2. alszakaszt)

1992

9,1

125,1

1993

16,8

184,0

1994

36,6

127,3

1995

59,5

114,5

1996

74,7

107,8

1997

82,3

88,4

1998

118,9

92,0

1999

188,9

98,3

2000

188,2

106,3

2001

181,9

91,3

2002

187,8

76,3

2003

197,7

61,2

2004

204,4

45,7

2005

196,7

15,0

2006

(...)

–39,1

2007

(...)

–24,3

2008

(...)

–6,1

| (133) | Megállapítható, hogy 2005 végén a túlkompenzáció (15 millió EUR) alacsonyabb, mint a 2005. évi ellentételezés 10 %-a (196,7 millió EUR). A 2005-ös közösségi keretszabály 21. pontja értelmében ez az összeg átvihető a következő évre. A végeredmény 2008 végén, a figyelembe vett időszak egészére vetítve –6,1 millió EUR összegű alulkompenzáció. |
| --- | --- |

(133)

Megállapítható, hogy 2005 végén a túlkompenzáció (15 millió EUR) alacsonyabb, mint a 2005. évi ellentételezés 10 %-a (196,7 millió EUR). A 2005-ös közösségi keretszabály 21. pontja értelmében ez az összeg átvihető a következő évre. A végeredmény 2008 végén, a figyelembe vett időszak egészére vetítve –6,1 millió EUR összegű alulkompenzáció.

| (134) | A Bizottság tehát levonhatja azt a következtetést, hogy a közvetítői jutalék nem biztosított túlkompenzációt a Crédit Mutuel számára az 1991. szeptember 27-től 2008 végéig rábízott általános gazdasági érdekű szolgáltatásért. |
| --- | --- |

(134)

A Bizottság tehát levonhatja azt a következtetést, hogy a közvetítői jutalék nem biztosított túlkompenzációt a Crédit Mutuel számára az 1991. szeptember 27-től 2008 végéig rábízott általános gazdasági érdekű szolgáltatásért.

8.   KÖVETKEZTETÉS

| (135) | A Bizottság megállapítja, hogy a Francia Köztársaság az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseit megsértve jogellenesen hajtotta végre a szóban forgó intézkedést. A támogatás azonban az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, mivel az állam által folyósított ellentételezés nem haladta meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása tekintetében felmerült költségek fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve a kapcsolódó bevételeket, valamint a szóban forgó kötelezettségek biztosításából származó ésszerű nyereséget. |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság megállapítja, hogy a Francia Köztársaság az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseit megsértve jogellenesen hajtotta végre a szóban forgó intézkedést. A támogatás azonban az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, mivel az állam által folyósított ellentételezés nem haladta meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása tekintetében felmerült költségek fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve a kapcsolódó bevételeket, valamint a szóban forgó kötelezettségek biztosításából származó ésszerű nyereséget.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Francia Köztársaság által a Crédit Mutuel javára – a Crédit Mutuel közérdekű felhasználásainak meghatározásáról szóló, 1991. szeptember 27-i rendelet alapján – nyújtott állami támogatás összeegyeztethető a belső piaccal.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2011. május 24-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 146., 1998.5.12., 6. o.; HL C 210., 2006.9.1., 12. o.

1

(2)  Ez a szóban forgó betétkönyv kereskedelmi megnevezése, amelyet 2008. december 31-ig a Code monétaire et financier (monetáris és pénzügyi törvény) L221. cikke „a Crédit Mutuel különleges betétszámlája” néven említett.

2

(3)  Littlejohn Frazer, a független hites könyvvizsgáló (chartered accountant), valamint az őt segítő két francia könyvszakértő társaság, az Auditec és a Scacchi.

3

(4)  Többek között a Michel Glais közgazdaságtan-professzor vezette „Concurrence et Stratégie” tanácsadó társaság két statisztikai tanulmányát.

4

(5)  IARD: tűz, balesetek, egyéb kockázatok (Incendie, Accidents, Risques Divers).

5

(6)  A Bizottság 2003/216/EK határozata (2002. január 15.) a Francia Köztársaság által a Crédit Mutuel számára nyújtott állami támogatásról (HL L 88., 2003.4.4., 39. o.).

6

(7)  A T-93/02. sz., Confédération nationale du Crédit Mutuel kontra Bizottság ügyben 2005. január 18-án hozott ítélet (EBHT 2005., II-143. o.).

7

Confédération nationale du Crédit Mutuel kontra Bizottság

(8)  A Bizottság C88/97 határozata (2006. június 7.) – Crédit Mutuel (Livret bleu) – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (HL C 210., 2006.9.1., 12. o.).

8

(9)  A Crédit Mutuel a Livret bleu forgalmazásának kizárólagos jogosultja. Ezt a jogot azonban a 2007. május 10-i határozat – a Livret bleu és a Livret A csaknem azonos jellege miatt – különleges jognak minősítette.

9

(10)  A 2007. május 10-i C(2007) 2110 határozat, amely az Európai Bizottság honlapján, a következő oldalon érhető el: http://ec.europa.eu/competition/liberalisation/livret_a_en.pdf

10

(11)  Lásd a (41) preambulumbekezdést.

11

(12)  Lásd a Bizottság honlapján a következő oldalon hozzáférhető, 2009. október 8-i bizottsági sajtóközleményt: http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/1482&format=HTML&aged=1&language=FR&guiLanguage=en

12

(13)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

13

(14)  Az 1975-re vonatkozó pótköltségvetésről szóló, 1975. december 27-i 75-1242. számú törvény 9. cikke (JORF, 1975.12.28.).

14

(15)  A mentesítő forrásadó levonására vonatkozó, a Crédit Mutuel által a betétes javára alkalmazott kötelező rendszerben.

15

(16)  Ez a kamatláb a megsemmisített határozat időpontjában 3 % volt, lásd a 6. lábjegyzetet. A Livret A adómentes kamatlába 2011. február 1-jén 2 %.

16

(17)  „A Crédit Mutuel közérdekű felhasználási kötelezettségének összege” című, 1983. október 31-i rendelet (JORF, 1983.11.9., 3278. o.).

17

(18)  A Crédit Mutuel közérdekű felhasználásainak meghatározásáról szóló, 1991. szeptember 27-i rendelet (JORF 275, 1991.11.26., 15383. o.).

18

(19)  Eközben a meglévő állományt fokozatosan átutalták a CDC-nek; lásd a (40) preambulumbekezdést.

19

meglévő

(20)  Szemben az új állománnyal, amelyet az 1991. szeptember 27-i rendelet hatálybalépésétől kezdődően teljes egészében a CDC-nél központosítottak; lásd a (39) preambulumbekezdést.

20

új

(21)  Lásd a (36) és az (50) preambulumbekezdést.

21

(22)  A Bíróság C-280/00. sz., Altmark Trans és Regierungspräsidium Magdeburg ügyben 2003. július 24-én hozott ítélete (EBHT 2003., I-7747. o.).

22

Altmark Trans és Regierungspräsidium Magdeburg

(23)  HL C 297., 2005.11.29., 4. o.

23

(24)  A Crédit Mutuel pusztán az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat (13) preambulumbekezdésére hivatkozik, ahol a Bizottság a Crédit Mutuel 2004. évi pénzügyi eredményeit (mérlegfőösszegét, nettó eredményét, üzemi együtthatóját, saját tőkéjét és fizetőképességi együtthatóját) említi.

24

(25)  Az i. IARD korrekciós tényezőről; ii. a rendes árrés (ésszerű nyereség) kiszámításáról; és iii. a tagok felelősségéről van szó. Lásd az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat I. mellékletét.

25

(26)  A Crédit Mutuel a 2005-ös közösségi keretszabály 21. pontjára hivatkozik, amely szerint amennyiben az általános gazdasági érdekű szolgáltatások költségei egyik évről a másikra jelentősen változnak, ezekben az esetekben egyes években szükség lehet a 10 % fölötti túlkompenzációra.

26

(27)  Az Arthur Andersen a sajáttőke-költség kiszámítására olyan módszert javasolt, amely a Crédit Mutuel eredeti értékeléséhez képest felértékeli a sajáttőke-költséget. Az Arthur Andersen az adózás előtti eredmény és a saját tőke közötti arányhoz hasonlóan kiszámított kulcs alkalmazását javasolta. Az Arthur Andersen szerint ez a kulcs jobban tükrözné a bank általános jövedelmezőségét, míg a Crédit Mutuel sajáttőke-költségként a ténylegesen kiosztott osztalékösszegeket vette figyelembe, azaz valamennyi tevékenységére 6 %-os jövedelmezőségi rátát alkalmazott.

27

(28)  Lásd az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat (25) preambulumbekezdését.

28

(29)  Lásd az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat (28) preambulumbekezdését.

29

(30)  Franciaország pusztán az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat (13) preambulumbekezdésére hivatkozik, ahol a Bizottság a Crédit Mutuel 2004. évi pénzügyi eredményeit (mérlegfőösszegét, nettó eredményét, üzemi együtthatóját, saját tőkéjét és fizetőképességi együtthatóját) említi.

30

(31)  HL L 386., 1989.12.30., 1. o.

31

(32)  A Bizottság tanácsadója és a Crédit Mutuel tanácsadója közötti vitás kérdések tekintetében lásd a 25. lábjegyzetet.

32

(33)  Az üzleti titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozik.

33

(34)  Az első módosítás a betétgarancia-alapba való kötelező befizetés felvételéhez kapcsolódik, amit a megtakarításról és a pénzügyi biztonságról szóló, 1999. január 25-i törvény vezetett be, a második módosítás pedig a sajáttőke-számítás annak érdekében történő módosításához kapcsolódik, hogy 1999-től kezdődően vegye figyelembe az ésszerű nyereséget.

34

(35)  HL L 195., 1980.7.29., 35. o. Ezt az irányelvet a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról szóló, 2006. november 16-i 2006/111/EK bizottsági irányelv (HL L 318., 2006.11.17., 17. o.) hatályon kívül helyezte.

35

(36)  A francia hatóságok szerint a közvetítői jutalék csökkentése lehetővé tette a CDC számára, hogy csökkentse a szociális lakásokat bérbeadók finanszírozási költségét.

36

(37)  Lásd az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat (50) preambulumbekezdését: „[...] a Bizottság ebben az eljárásban csak a közvetítői jutalékot tekinti esetlegesen állami támogatási elemeket tartalmazó intézkedésnek”.

37

(38)  Lásd a (41) preambulumbekezdést.

38

(39)  Lásd a 22. lábjegyzetet.

39

(40)  A francia hatóságok a bankfiókok megnyitásáról és bezárásáról szóló, 1987-ben hatályon kívül helyezett törvényre hivatkoztak. 1987 és 1991 között azonban a Crédit Mutuel tekintetében ellenőrzési rendszert tartottak fenn. A szabályozás a bankfiókok bezárása, illetve a szerkezetátalakítás tekintetében engedélyezési rendszerről, nem pedig hivatalos tilalmi rendszerről rendelkezett, különösen 1987-től kezdődően. Ezt az ellenőrzési rendszert az állam és a Crédit Mutuel közötti szerződéses kapcsolatok újratárgyalásának általánosabb keretében 1991. július 1-jén eltörölték.

40

(41)  Lásd az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat (29) preambulumbekezdését.

41

(42)  Lásd a (34) preambulumbekezdést és a 14. lábjegyzetet.

42

(43)  Az 1982. december 30-i 82-1152. számú törvény (JORF, 1982.12.31., 3995. o.).

43

(44)  Lásd a 22. lábjegyzetben fent hivatkozott Altmark-ítélet 93. pontját.

44

(45)  A 2005-ös közösségi keretszabálya 7.pontja szerint: „Amennyiben a tagállamok nem tartják be ezeket a kritériumokat [azaz az Altmark-ügy négy feltételét] és [az EUMSz jelenlegi 107. cikke (1) bekezdésének] , a közszolgáltatással járó ellentételezés állami támogatásnak minősül” (kiemelés a szerzőtől).

45

(46)  Ez a vizsgálat független attól a ténytől, hogy a 2009. január 1-jei reform megszüntette az európai közbeszerzési jog abból fakadó megsértését, hogy a Crédit Mutuel számára közvetlenül ítélték oda a szociális bérlakásokra szánt betétgyűjtés közfeladatát.

46

(47)  Az állam és a Crédit Mutuel közötti, az 1991. szeptember 27-i rendelet végrehajtási feltételeinek megállapításáról szóló szerződés értelmében „a CDC évente – minden év utolsó munkanapján – folyósítja a Crédit Mutuel részére [...] az ellentételezést”.

47

(48)  Lásd a Törvényszék T-358/94. sz., Air France kontra Bizottság ügyben 1996. december 12-én hozott ítéletének (EBHT 1996., II-2019. o.) 58–61. pontját. Lásd még a Belga Királyság, a Francia Köztársaság és a Luxemburgi Nagyhercegség által a Dexia SA javára végrehajtott C 9/09 (korábbi NN 49/08, NN 50/08 és NN 45/08) számú állami támogatásról szóló, 2010. február 26-i 2010/606/EU bizottsági határozat (HL L 274., 2010.10.19., 54. o.) (123), (124) és (125) preambulumbekezdését.

48

(49)  A Bíróság C-730/79. sz., Philip Morris kontra Bizottság ügyben 1980. szeptember 17-én hozott ítéletének (EBHT 1980., 2671. o.) 11. és 12. pontja.

49

(50)  A C-102/87. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben 1988. július 13-án hozott ítélet (EBHT 1988., 4067. o.) 19. pontja.

50

(51)  Lásd a 2007. május 10-i határozat (45) preambulumbekezdését.

51

(52)  Lásd a 2007. május 10-i határozat (58) és (90) preambulumbekezdését.

52

(53)  Lásd a 2007. május 10-i határozat (223) preambulumbekezdését.

53

(54)  Lásd a 2005-ös közösségi keretszabály 14. pontját.

54

(55)  Lásd az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat (68), (69), (73), (75), (76) és (79) preambulumbekezdésében szereplő táblázatokat.

55

(56)  Nagyrészt olyan esetekről van szó, amelyekben a közfeladattal megbízott vállalkozások az audiovizuális ágazatban tevékenykedtek (lásd például a France 2 és France 3 televíziós csatornáknak nyújtott állami támogatásokról szóló, 2003. december 10-i 2004/838/EK bizottsági határozatot, HL L 361., 2004.12.8., 21. o.).

56

(57)  Lásd a 46. lábjegyzetet.

57

(58)  Lásd a 2005-ös közösségi keretszabály 21. pontját. A Crédit Mutuel azon érvére válaszul (lásd a 26. lábjegyzetet), amelyben átfogó megközelítés alkalmazását kéri a 2005-ös közösségi keretszabály 21. pontjának második és harmadik mondata értelmében, amelyek szerint abban az esetben, ha az általános gazdasági érdekű szolgáltatások költségei egyik évről a másikra jelentősen változnak, egyes években szükség lehet a 10 % fölötti túlkompenzációra; a Bizottság emlékeztet arra, hogy a 21. pont negyedik mondata értelmében „ [...]” túlkompenzációt a tagállamnak meg kell indokolnia „a ” (kiemelés a szerzőtől). Márpedig a szóban forgó intézkedést egyáltalán nem jelentették be a , amely úgy ítéli meg, hogy a Crédit Mutuel nem indokolt meg egy nagyon különleges helyzetet, amely – egyes konkrét évek vonatkozásában – rendkívüli módon indokolttá teszi a 10 % fölötti túlkompenzáció engedélyezését.

58

(59)  Lásd például a France 2 és France 3 televíziós csatornáknak nyújtott állami támogatásokról szóló, 2003. december 10-i 2004/838/EK bizottsági határozatot (HL L 361., 2004.12.8., 21. o.).

59

(60)  Lásd az állami támogatások visszatérítése esetén 2007. január 1-jétől a 25 tagállamban alkalmazandó kamatlábakról és referencia/diszkont rátákról szóló bizottsági közleményt (HL C 317., 2006.12.23., 2. o.). Lásd még a következő internetes oldalt: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

60

(61)  Lásd a (39) preambulumbekezdést.

61

(62)  Lásd többek között a Conseil de la concurrence egyik véleményét (1996. szeptember 17-i 96-A-12. sz. vélemény, 8. o.), Alain Lambert szenátor tájékoztató jelentését (1996. október 30-i 52. sz. jelentés, 72. o.) és Nathalie Daley, a CERNA ipari gazdaságtani központ munkatársa tanulmányát (La banque de détail en France: de l’intermédiation aux services [A lakossági banki tevékenység Franciaországban: a közvetítéstől a szolgáltatásokig], 2001. február, 9. o.).

62

La banque de détail en France: de l’intermédiation aux services

(63)  Lásd az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat (52) és (53) preambulumbekezdését.

63

(64)  Lásd az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat (67) preambulumbekezdését: „A Livret bleu kizárólagos forgalmazásához kapcsolódó esetleges eredmény nem volt számszerűsíthető”.

64

(65)  Lásd az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat (48) preambulumbekezdését és a 2005-ös közösségi keretszabály 14. pontját, amely a következőképpen rendelkezik: „Az ellentételezés mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek biztosításával összefüggő költségeket, figyelembe véve az ehhez kapcsolódó bevételeket és a kötelezettségek biztosításából származó ” (kiemelés a szerzőtől).

65

(66)  Lásd a 2005-ös közösségi keretszabály 18. pontját.

66

(67)  Lásd az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat 1. mellékletének 2. szakaszát, a (124)–(137) preambulumbekezdést.

67

(68)  Lásd az eljárás kiterjesztéséről szóló határozat 1. mellékletének 2. szakaszát, a (132) preambulumbekezdést.

68

(69)  Lásd a (39) és a (40) preambulumbekezdést.

69

(70)  A táblázat adatai a Bankfelügyeleti Bizottságtól (Commission Bancaire) származó adatokon alapuló számítások eredményei: http://www.banquedefrance.fr/fr/supervi/analyses_comparatives/analyses_comparatives.htm)

70

(71)  Az összegek 1998 előtt milliárd FRF-ban, azt követően pedig milliárd EUR-ban értendők.

71

(72)  A 2008-ra vonatkozó adatok becslések.

72

(73)  Az 1992–2008 közötti időszakra a következő referenciaráták alkalmazására kerül sor: 10,61; 11; 8,93; 7,94; 8,22; 7,01; 5,83; 4,77; 5,7; 6,33; 5,06; 4,8; 4,43; 4,08; 3,7; 4,62; 5,19.

73

(74)  Halmozott és diszkontált nettó eredmény, millió EUR-ban, a közvetítői jutalék, a nettó eredmény (a költségek és a bevételek különbsége), a CDC-nél központosított állomány, a szabad felhasználások és a közérdekű felhasználások figyelembevételével, továbbá a CDC-nél központosított állomány esetében 5 bázispontos ésszerű nyereség, valamint a közérdekű felhasználásokhoz és a szabad felhasználásokhoz rendelt saját tőke átlagosan 6 %-át jelentő ésszerű nyereség bevezetésével (lásd a 7.2.1–7.2.4. alszakaszt).

74

(75)  Nem halmozott és nem diszkontált nettó eredmény, millió EUR-ban, a közvetítői jutalék, a nettó eredmény (a költségek és a bevételek különbsége), a CDC-nél központosított állomány, a szabad felhasználások és a közérdekű felhasználások figyelembevételével, továbbá a CDC-nél központosított állomány esetében 5 bázispontos ésszerű nyereség, valamint a közérdekű felhasználásokhoz és a szabad felhasználásokhoz rendelt saját tőke átlagosan 6 %-át jelentő ésszerű nyereség bevezetésével (lásd a 7.2.1–7.2.4. alszakaszt).

75

---