# Az Európai Unió L 261/2011

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2011.261.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 261 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 54. évfolyam2011. október 6. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2011.261.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 261

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

54. évfolyam2011. október 6.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Tájékoztatás az Európai Unió és a São Tomé és Príncipe Demokratikus Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 990/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 3.) a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 2 |
| | * | A Bizottság 991/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 5.) a 2007/777/EK határozat II. mellékletének és a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének a harmadik országok vagy azok részei jegyzékében a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzések tekintetében az erősen patogén madárinfluenzával összefüggésben történő módosításáról (
  1
  ) | 19 |
| | | A Bizottság 992/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 23 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2011/649/EU |
| | * | A Tanács határozata (2011. szeptember 20.) a Régiók Bizottsága két ír tagjának és egy ír póttagjának kinevezéséről | 25 |
| | | 2011/650/EU |
| | * | A Tanács határozata (2011. szeptember 20.) a Régiók Bizottsága egy luxemburgi tagjának és egy luxemburgi póttagjának kinevezéséről | 26 |
| | | 2011/651/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. június 29.) az állati tetemek ártalmatlanításával foglalkozó ágazatnak 2003-ban nyújtott támogatásokról C 23/05 (ex NN 8/04 és ex N 515/03) számú állami támogatás
  (az értesítés a C(2011) 4425. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 27 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Tájékoztatás az Európai Unió és a São Tomé és Príncipe Demokratikus Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről

1

RENDELETEK

*

A Tanács 990/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 3.) a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

2

*

A Bizottság 991/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 5.) a 2007/777/EK határozat II. mellékletének és a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének a harmadik országok vagy azok részei jegyzékében a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzések tekintetében az erősen patogén madárinfluenzával összefüggésben történő módosításáról (
  1
  )

1

19

A Bizottság 992/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

23

HATÁROZATOK

2011/649/EU

*

A Tanács határozata (2011. szeptember 20.) a Régiók Bizottsága két ír tagjának és egy ír póttagjának kinevezéséről

25

2011/650/EU

*

A Tanács határozata (2011. szeptember 20.) a Régiók Bizottsága egy luxemburgi tagjának és egy luxemburgi póttagjának kinevezéséről

26

2011/651/EU

*

A Bizottság határozata (2011. június 29.) az állati tetemek ártalmatlanításával foglalkozó ágazatnak 2003-ban nyújtott támogatásokról C 23/05 (ex NN 8/04 és ex N 515/03) számú állami támogatás
  (az értesítés a C(2011) 4425. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 4425. számú dokumentummal történt)

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 6.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 261/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 261/1

---

Tájékoztatás az Európai Unió és a São Tomé és Príncipe Demokratikus Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről

Az Európai Unió 2011. július 13-án értesítette São Tomé és Príncipe Demokratikus Köztársaság kormányát, hogy 2011. július 12-én jóváhagyta a halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés megállapításáról szóló jegyzőkönyvet.

São Tomé és Príncipe Demokratikus Köztársaság 2011. augusztus 28-án írásban értesítette az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságát a hatálybalépéséhez szükséges eljárásai befejeződéséről.

A jegyzőkönyv következésképpen, annak 14. cikke értelmében, 2011. augusztus 29-én lépett hatályba.

---

RENDELETEK

| 6.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 261/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 261/2

---

A TANÁCS 990/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. október 3.)

a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (2), (5) és (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A Tanács a 2474/93/EGK rendelettel (2) 30,6 %-os végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: eredeti intézkedések) vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára. Az alaprendelet 13. cikkének megfelelően a kijátszások feltárására indított vizsgálatot követően ezt a vámot a 71/97/EK tanácsi rendelet (3) kiterjesztette bizonyos, a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kerékpáralkatrészekre is. Ezenkívül az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján mentességi rendszer létrehozásáról született döntés. A rendszerre vonatkozó részleteket a 88/97/EK bizottsági rendelet (4) határozta meg. A kiterjesztett vám alóli mentességet megszerezni kívánó uniós kerékpárgyártóknak meg kell felelniük az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek, vagyis a tevékenységük során felhasznált kínai kerékpáralkatrészek arányának 60 % alatt kell maradnia, vagy pedig a behozott alkatrészekhez hozzáadott értéknek több mint 25 %-nak kell lennie. Mindeddig több mint 250 esetben szereztek mentességet a gyártók. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 2474/93/EGK rendelettel (2) 30,6 %-os végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: eredeti intézkedések) vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára. Az alaprendelet 13. cikkének megfelelően a kijátszások feltárására indított vizsgálatot követően ezt a vámot a 71/97/EK tanácsi rendelet (3) kiterjesztette bizonyos, a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kerékpáralkatrészekre is. Ezenkívül az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján mentességi rendszer létrehozásáról született döntés. A rendszerre vonatkozó részleteket a 88/97/EK bizottsági rendelet (4) határozta meg. A kiterjesztett vám alóli mentességet megszerezni kívánó uniós kerékpárgyártóknak meg kell felelniük az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek, vagyis a tevékenységük során felhasznált kínai kerékpáralkatrészek arányának 60 % alatt kell maradnia, vagy pedig a behozott alkatrészekhez hozzáadott értéknek több mint 25 %-nak kell lennie. Mindeddig több mint 250 esetben szereztek mentességet a gyártók.

| (2) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1524/2000/EK rendelettel (5) úgy határozott, hogy az említett intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(2)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1524/2000/EK rendelettel (5) úgy határozott, hogy az említett intézkedéseket fenn kell tartani.

| (3) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot (a továbbiakban: a korábbi vizsgálat) követően a Tanács az 1095/2005/EK rendelettel (6) úgy határozott, hogy a hatályos dömpingellenes vámot 48,5 %-ra emeli. |
| --- | --- |

(3)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot (a továbbiakban: a korábbi vizsgálat) követően a Tanács az 1095/2005/EK rendelettel (6) úgy határozott, hogy a hatályos dömpingellenes vámot 48,5 %-ra emeli.

2.   Jelenlegi vizsgálat

| (4) | A Bizottság 2010. július 13-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (7) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette a Kínából származó kerékpárok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindítását. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2010. július 13-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (7) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette a Kínából származó kerékpárok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindítását.

| (5) | A felülvizsgálat azt követően indult meg, hogy az Európai Kerékpárgyártók Szövetsége (European Bicycles Manufacturers Association, EBMA, a továbbiakban: a kérelmező) megalapozott kérelmet nyújtott be a kerékpárok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át képviselő uniós gyártók nevében. |
| --- | --- |

(5)

A felülvizsgálat azt követően indult meg, hogy az Európai Kerékpárgyártók Szövetsége (European Bicycles Manufacturers Association, EBMA, a továbbiakban: a kérelmező) megalapozott kérelmet nyújtott be a kerékpárok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át képviselő uniós gyártók nevében.

| (6) | A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(6)

A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

3.   A vizsgálatban érintett felek

| (7) | A vizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, a kérelemben szereplő uniós gyártókat, egyéb ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat és az importőröket, továbbá a tudomása szerint érintett szövetségeket, valamint a kínai hatóságokat. |
| --- | --- |

(7)

A vizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, a kérelemben szereplő uniós gyártókat, egyéb ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat és az importőröket, továbbá a tudomása szerint érintett szövetségeket, valamint a kínai hatóságokat.

| (8) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőkön belül álláspontjukat írásban ismertessék, illetve meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(8)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőkön belül álláspontjukat írásban ismertessék, illetve meghallgatást kérjenek.

| (9) | A kérelmező által képviselt számos uniós gyártó, egyéb együttműködő uniós gyártó, exportáló gyártó, importőr és felhasználói szervezet ismertette álláspontját. |
| --- | --- |

(9)

A kérelmező által képviselt számos uniós gyártó, egyéb együttműködő uniós gyártó, exportáló gyártó, importőr és felhasználói szervezet ismertette álláspontját.

| (10) | Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és konkrét okokkal indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása. |
| --- | --- |

(10)

Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és konkrét okokkal indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása.

4.   Mintavétel

| (11) | Tekintettel a vizsgálatban érintett exportáló gyártók, uniós gyártók és importőrök nagy számára, az eljárás megindítására vonatkozó értesítés az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavétel alkalmazását irányozta elő. |
| --- | --- |

(11)

Tekintettel a vizsgálatban érintett exportáló gyártók, uniós gyártók és importőrök nagy számára, az eljárás megindítására vonatkozó értesítés az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavétel alkalmazását irányozta elő.

| (12) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az exportáló gyártókat és a nevükben eljáró képviselőket, az uniós gyártókat és importőröket, hogy jelentkezzenek, és a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjanak tájékoztatást. A Bizottság emellett kapcsolatba lépett az exportáló gyártók ismert szervezeteivel és a Kínai Népköztársaság érintett hatóságaival is. E felek nem emeltek kifogást a mintavétel alkalmazása ellen. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az exportáló gyártókat és a nevükben eljáró képviselőket, az uniós gyártókat és importőröket, hogy jelentkezzenek, és a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjanak tájékoztatást. A Bizottság emellett kapcsolatba lépett az exportáló gyártók ismert szervezeteivel és a Kínai Népköztársaság érintett hatóságaival is. E felek nem emeltek kifogást a mintavétel alkalmazása ellen.

| (13) | Összesen 7 exportőr/gyártó, mintegy 100 uniós gyártó és 4 importőr nyújtotta be a megadott határidőn belül a kért információkat. |
| --- | --- |

(13)

Összesen 7 exportőr/gyártó, mintegy 100 uniós gyártó és 4 importőr nyújtotta be a megadott határidőn belül a kért információkat.

| (14) | Tekintettel arra, hogy csupán hét kínai gyártó nyújtotta be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért, mintavételre vonatkozó információkat, a Bizottság úgy döntött, hogy nem alkalmaz mintavételt. A Bizottság kérdőívet küldött az említett hét vállalatnak, amelyek közül háromtól érkezett válasz. E három vállalat közül mindössze kettő számolt be arról, hogy a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti felülvizsgálati időszakban (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) az érintett terméket az EU-ba exportálta. |
| --- | --- |

(14)

Tekintettel arra, hogy csupán hét kínai gyártó nyújtotta be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért, mintavételre vonatkozó információkat, a Bizottság úgy döntött, hogy nem alkalmaz mintavételt. A Bizottság kérdőívet küldött az említett hét vállalatnak, amelyek közül háromtól érkezett válasz. E három vállalat közül mindössze kettő számolt be arról, hogy a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti felülvizsgálati időszakban (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) az érintett terméket az EU-ba exportálta.

| (15) | Ami az uniós gyártókat illeti, a mintát – az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően – az érintett szövetséggel való konzultáció után és e gyártók egyetértésével, az uniós értékesítések és gyártás legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választották ki. Ennek eredményeként nyolc uniós gyártó került a mintába. A Bizottság kérdőíveket küldött a kiválasztott nyolc vállalat számára, amelyek azokat hiánytalanul kitöltve juttatták vissza. |
| --- | --- |

(15)

Ami az uniós gyártókat illeti, a mintát – az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően – az érintett szövetséggel való konzultáció után és e gyártók egyetértésével, az uniós értékesítések és gyártás legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választották ki. Ennek eredményeként nyolc uniós gyártó került a mintába. A Bizottság kérdőíveket küldött a kiválasztott nyolc vállalat számára, amelyek azokat hiánytalanul kitöltve juttatták vissza.

| (16) | A kérdőívre válaszoló és együttműködésre kész importőrök korlátozott száma miatt (négy importőr) az a döntés született, hogy az importőrök tekintetében nem szükséges mintavétel. A Bizottság kérdőíveket küldött a négy importőrnek. A kérdőívre csupán egy importőr válaszolt; az importőr azonban hiányosan töltötte ki a kérdőívet, mivel éppen abban az időszakban szüntette be tevékenységét. |
| --- | --- |

(16)

A kérdőívre válaszoló és együttműködésre kész importőrök korlátozott száma miatt (négy importőr) az a döntés született, hogy az importőrök tekintetében nem szükséges mintavétel. A Bizottság kérdőíveket küldött a négy importőrnek. A kérdőívre csupán egy importőr válaszolt; az importőr azonban hiányosan töltötte ki a kérdőívet, mivel éppen abban az időszakban szüntette be tevékenységét.

| (17) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza az Unió érdekeit. A következő vállalatok által benyújtott információk helyszíni ellenőrzésére került sor:






  a) | Uniós gyártók:







  — | Accell Group N.V., Heerenveen, Hollandia, |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza az Unió érdekeit. A következő vállalatok által benyújtott információk helyszíni ellenőrzésére került sor:

a)

Uniós gyártók:

—

Accell Group N.V., Heerenveen, Hollandia,

| — | Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Franciaország, |
| --- | --- |

—

Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Franciaország,

| — | Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Franciaország, |
| --- | --- |

—

Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Franciaország,

| — | Denver S.R.L., Dronero, Olaszország, |
| --- | --- |

—

Denver S.R.L., Dronero, Olaszország,

| — | Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Németország, |
| --- | --- |

—

Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Németország,

| — | MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Németország, |
| --- | --- |

—

MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Németország,

| — | Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Lengyelország és Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Németország, |
| --- | --- |

—

Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Lengyelország és Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Németország,

| — | UAB Baltik Vairas és UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Litvánia; Pantherwerke AG és Onyx Cycle GmbH, Löhne, Németország; |
| --- | --- |

—

UAB Baltik Vairas és UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Litvánia; Pantherwerke AG és Onyx Cycle GmbH, Löhne, Németország;

| b) | Kínai exportáló gyártók:







  — | Oyama Bicycles (Taicang) Co., Kína, |
| --- | --- | --- |

b)

Kínai exportáló gyártók:

—

Oyama Bicycles (Taicang) Co., Kína,

| — | Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., Kína. |
| --- | --- |

—

Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., Kína.

| (18) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a felülvizsgálati időszakra terjedt ki. A kár elemzése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata 2007 januárjától a felülvizsgálati időszak végéig tartott (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(18)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a felülvizsgálati időszakra terjedt ki. A kár elemzése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata 2007 januárjától a felülvizsgálati időszak végéig tartott (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (19) | Az érintett termék azonos az 1524/2000/EK rendeletben szereplő termékkel, vagyis az ex 8712 00 10, 8712 00 30 és ex 8712 00 80 KN-kód alá besorolt motor nélküli kerékpárokkal (beleértve az áruszállításra szolgáló tricikliket is, de kivéve az egykerekűeket). |
| --- | --- |

(19)

Az érintett termék azonos az 1524/2000/EK rendeletben szereplő termékkel, vagyis az ex 8712 00 10, 8712 00 30 és ex 8712 00 80 KN-kód alá besorolt motor nélküli kerékpárokkal (beleértve az áruszállításra szolgáló tricikliket is, de kivéve az egykerekűeket).

| (20) | A korábbi vizsgálathoz hasonlóan a kerékpárokat a következő kategóriákba sorolták:






  — | A. ATB (24′′ vagy 26′′ átmérőjű terepkerékpárok, beleértve a hegyikerékpárokat), |
| --- | --- | --- |

(20)

A korábbi vizsgálathoz hasonlóan a kerékpárokat a következő kategóriákba sorolták:

—

A. ATB (24′′ vagy 26′′ átmérőjű terepkerékpárok, beleértve a hegyikerékpárokat),

| — | B. 26′′ vagy 28′′ átmérőjű trekking-/városi/hibrid/VTC-/túrakerékpárok, |
| --- | --- |

—

B. 26′′ vagy 28′′ átmérőjű trekking-/városi/hibrid/VTC-/túrakerékpárok,

| — | C. 16′′ vagy 20′′ átmérőjű ifjúsági crosskerékpárok (BMX) és gyermekkerékpárok, |
| --- | --- |

—

C. 16′′ vagy 20′′ átmérőjű ifjúsági crosskerékpárok (BMX) és gyermekkerékpárok,

| — | D. más kerékpárok (kivéve az egykerekűeket). |
| --- | --- |

—

D. más kerékpárok (kivéve az egykerekűeket).

| (21) | A fent meghatározott valamennyi kerékpártípusnak ugyanazok az alapvető fizikai és műszaki jellemzői. Ezeket hasonló értékesítési csatornákon keresztül adják el az uniós piacon, így például szakosodott kiskereskedők, sportáruházláncok és nagybani forgalmazók útján. Mivel a kerékpárok alapvető alkalmazása és használata azonos, azok nagy részben felcserélhetők, és ezért a különböző kategóriájú modellek versenyeznek egymással. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az összes kategória egyetlen terméket alkot. |
| --- | --- |

(21)

A fent meghatározott valamennyi kerékpártípusnak ugyanazok az alapvető fizikai és műszaki jellemzői. Ezeket hasonló értékesítési csatornákon keresztül adják el az uniós piacon, így például szakosodott kiskereskedők, sportáruházláncok és nagybani forgalmazók útján. Mivel a kerékpárok alapvető alkalmazása és használata azonos, azok nagy részben felcserélhetők, és ezért a különböző kategóriájú modellek versenyeznek egymással. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az összes kategória egyetlen terméket alkot.

| (22) | A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat által gyártott és általa az uniós piacon értékesített kerékpárok, az analóg ország piacán gyártott és értékesített kerékpárok, valamint az uniós piacra behozott, Kínából származó kerékpárok ugyanazon alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvető felhasználási módjuk megegyezik. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(22)

A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat által gyártott és általa az uniós piacon értékesített kerékpárok, az analóg ország piacán gyártott és értékesített kerékpárok, valamint az uniós piacra behozott, Kínából származó kerékpárok ugyanazon alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvető felhasználási módjuk megegyezik. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell tekinteni.

| (23) | A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a kínai kerékpárok és az Unióban gyártott kerékpárok közötti verseny kicsi, illetve nem létezik. A dosszié azonban nem tartalmazott olyan információt, amely ezt az állítást alátámasztotta volna, és nem nyújtottak be ezt bizonyító dokumentumot sem az állítás alátámasztására. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a (26) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai exportőrök csekély mértékben működtek együtt, és kevés információt szolgáltattak a kínai gyártók által az uniós piacon gyártott és értékesített termékek vonatkozásában. Ezért és további megbízhatóbb információk hiányában az állítást elutasították. |
| --- | --- |

(23)

A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a kínai kerékpárok és az Unióban gyártott kerékpárok közötti verseny kicsi, illetve nem létezik. A dosszié azonban nem tartalmazott olyan információt, amely ezt az állítást alátámasztotta volna, és nem nyújtottak be ezt bizonyító dokumentumot sem az állítás alátámasztására. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a (26) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai exportőrök csekély mértékben működtek együtt, és kevés információt szolgáltattak a kínai gyártók által az uniós piacon gyártott és értékesített termékek vonatkozásában. Ezért és további megbízhatóbb információk hiányában az állítást elutasították.

| (24) | Az uniós gazdasági ágazat által gyártott, az uniós piacon értékesített kerékpárokat, az analóg országban gyártott és annak piacán értékesített kerékpárokat, valamint a Kínából származó, az uniós piacra importált termékeket ennélfogva az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(24)

Az uniós gazdasági ágazat által gyártott, az uniós piacon értékesített kerékpárokat, az analóg országban gyártott és annak piacán értékesített kerékpárokat, valamint a Kínából származó, az uniós piacra importált termékeket ennélfogva az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell tekinteni.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Előzetes megjegyzések

| (25) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a fennálló intézkedések hatályvesztése esetén várható-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése. |
| --- | --- |

(25)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a fennálló intézkedések hatályvesztése esetén várható-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.

| (26) | Az eljárásban tanúsított együttműködés szintje kezdettől fogva igen alacsony volt. Amint azt a (14) preambulumbekezdés említi, mindössze három kínai gyártó nyújtott be kitöltött kérdőívet és volt hajlandó kezdetben együttműködni. E három vállalat közül mindössze kettő számolt be arról, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett terméket az EU-ba exportálta; e két vállalat együttesen az érintett termék Unióba irányuló teljes kivitelének kevesebb mint 10 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(26)

Az eljárásban tanúsított együttműködés szintje kezdettől fogva igen alacsony volt. Amint azt a (14) preambulumbekezdés említi, mindössze három kínai gyártó nyújtott be kitöltött kérdőívet és volt hajlandó kezdetben együttműködni. E három vállalat közül mindössze kettő számolt be arról, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett terméket az EU-ba exportálta; e két vállalat együttesen az érintett termék Unióba irányuló teljes kivitelének kevesebb mint 10 %-át tette ki.

| (27) | Az EU-ba exportáló vállalatok telephelyein ellenőrző látogatásokra került sor. Egyikük esetében azonban lehetetlen volt ellenőrizni a kitöltött kérdőíven megadott információkat, mivel a vállalat nem tudta rendelkezésre bocsátani a megadott adatokat alátámasztó dokumentumokat. A másik vállalat kielégítő módon együttműködött, azonban az e vállalat által a felülvizsgálati időszakban lebonyolított, EU-ba irányuló kivitel az érintett termék Kínából az Unióba érkező teljes kivitelének kevesebb mint 5 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(27)

Az EU-ba exportáló vállalatok telephelyein ellenőrző látogatásokra került sor. Egyikük esetében azonban lehetetlen volt ellenőrizni a kitöltött kérdőíven megadott információkat, mivel a vállalat nem tudta rendelkezésre bocsátani a megadott adatokat alátámasztó dokumentumokat. A másik vállalat kielégítő módon együttműködött, azonban az e vállalat által a felülvizsgálati időszakban lebonyolított, EU-ba irányuló kivitel az érintett termék Kínából az Unióba érkező teljes kivitelének kevesebb mint 5 %-át tette ki.

| (28) | A fentiek tekintetében a kínai hatóságok és a három vállalat értesítést kaptak arról, hogy az exportáló gyártók alacsony szintű együttműködése miatt sor kerülhet az alaprendelet 18. cikkének alkalmazására, továbbá lehetőségük nyílt arra, hogy megtegyék észrevételeiket. A Bizottság nem kapott semmiféle észrevételt erre az értesítésre. Következésképpen a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeken – nevezetesen kereskedelmi statisztikákon és az érdekelt felek által benyújtott adatokon – alapulnak. |
| --- | --- |

(28)

A fentiek tekintetében a kínai hatóságok és a három vállalat értesítést kaptak arról, hogy az exportáló gyártók alacsony szintű együttműködése miatt sor kerülhet az alaprendelet 18. cikkének alkalmazására, továbbá lehetőségük nyílt arra, hogy megtegyék észrevételeiket. A Bizottság nem kapott semmiféle észrevételt erre az értesítésre. Következésképpen a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeken – nevezetesen kereskedelmi statisztikákon és az érdekelt felek által benyújtott adatokon – alapulnak.

2.   A Kínából származó behozatal dömpingje a felülvizsgálati időszak alatt

2.1.   Analóg ország

| (29) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés Mexikót jelölte meg a Kínára érvényes rendes érték meghatározásához megfelelő lehetséges analóg országként. Az érdekelt felek felkérést kaptak, hogy ismertessék az analóg ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(29)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés Mexikót jelölte meg a Kínára érvényes rendes érték meghatározásához megfelelő lehetséges analóg országként. Az érdekelt felek felkérést kaptak, hogy ismertessék az analóg ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételeiket.

| (30) | Az egyik fél észrevétele Mexikó analóg országként való kiválasztására vonatkozott; e fél azt állította, hogy a mexikói belföldi piacon alkalmazott kerékpárárak nem megbízhatóak, és nem felelnek meg e vizsgálat céljainak. Alternatív országként Indiát javasolták. Ezt a javaslatot azonban nem támasztották alá, így azt el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(30)

Az egyik fél észrevétele Mexikó analóg országként való kiválasztására vonatkozott; e fél azt állította, hogy a mexikói belföldi piacon alkalmazott kerékpárárak nem megbízhatóak, és nem felelnek meg e vizsgálat céljainak. Alternatív országként Indiát javasolták. Ezt a javaslatot azonban nem támasztották alá, így azt el kellett utasítani.

| (31) | A korábbi vizsgálatok során Mexikó szerepelt analóg országként; nincs olyan bizonyított új vagy megváltozott körülmény, amely indokolná az analóg ország kiválasztásának módosítását. A mexikói piac érintett termékre vonatkozó profilja, a gazdasági szereplők száma, a belföldi verseny és a gyártási folyamat jellemzői alátámasztották, hogy Mexikó továbbra is megfelelő analóg országnak tekinthető. |
| --- | --- |

(31)

A korábbi vizsgálatok során Mexikó szerepelt analóg országként; nincs olyan bizonyított új vagy megváltozott körülmény, amely indokolná az analóg ország kiválasztásának módosítását. A mexikói piac érintett termékre vonatkozó profilja, a gazdasági szereplők száma, a belföldi verseny és a gyártási folyamat jellemzői alátámasztották, hogy Mexikó továbbra is megfelelő analóg országnak tekinthető.

| (32) | Három mexikói vállalatnak kérdőíveket küldtek. A három vállalat közül mindössze egy volt hajlandó együttműködni, és nyújtott be kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(32)

Három mexikói vállalatnak kérdőíveket küldtek. A három vállalat közül mindössze egy volt hajlandó együttműködni, és nyújtott be kitöltött kérdőívet.

2.2.   Rendes érték

| (33) | Az analóg országban alkalmazott belföldi értékesítési árak alapján megállapították az átlagos rendes értéket; ennek során az euro–peso átváltási árfolyamának a felülvizsgálati időszakban számolt átlagát vették figyelembe az euróban kifejezett, gyártelepi paritáson számolt súlyozott átlagár kiszámításánál. |
| --- | --- |

(33)

Az analóg országban alkalmazott belföldi értékesítési árak alapján megállapították az átlagos rendes értéket; ennek során az euro–peso átváltási árfolyamának a felülvizsgálati időszakban számolt átlagát vették figyelembe az euróban kifejezett, gyártelepi paritáson számolt súlyozott átlagár kiszámításánál.

2.3.   Exportár

| (34) | A 18. cikk alkalmazása és további megbízható információ hiánya következtében az exportárakat főként az Eurostat adataira, illetve az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó által szolgáltatott adatokra támaszkodva állapították meg. |
| --- | --- |

(34)

A 18. cikk alkalmazása és további megbízható információ hiánya következtében az exportárakat főként az Eurostat adataira, illetve az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó által szolgáltatott adatokra támaszkodva állapították meg.

| (35) | A korábbi vizsgálat alatt megállapítást nyert, hogy az Eurostat statisztikáiban található árak nem mérvadók az elemzés szempontjából (8). A kínai exportáló gyártók csekély együttműködési készsége miatt azonban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az Eurostat statisztikáiban szereplő, Kínára vonatkozó importárak megfelelő forrásadatokat jelentenek a jelenlegi vizsgálathoz. A Bizottság ugyanakkor tudatában van ezen elemzés korlátainak, amely csak az ártrendek jelzésére használható fel. |
| --- | --- |

(35)

A korábbi vizsgálat alatt megállapítást nyert, hogy az Eurostat statisztikáiban található árak nem mérvadók az elemzés szempontjából (8). A kínai exportáló gyártók csekély együttműködési készsége miatt azonban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az Eurostat statisztikáiban szereplő, Kínára vonatkozó importárak megfelelő forrásadatokat jelentenek a jelenlegi vizsgálathoz. A Bizottság ugyanakkor tudatában van ezen elemzés korlátainak, amely csak az ártrendek jelzésére használható fel.

| (36) | Az Eurostattól származó exportár CIF-ár, amelyet a gyártelepi szintű ár kiszámítása céljából ki kellett igazítani az egyes ügyletek átlagos tengeri szállítási költsége tekintetében. Az egyetlen együttműködő kínai gyártó által benyújtott kérdőívben szereplő információ alapján az egységenkénti átlagos tengeri szállítási költséget 8,30 EUR-ban állapították meg. Az egyedüli kínai együttműködő vállalat által az Unió tekintetében alkalmazott gyártelepi exportárat hasonlóképpen állapították meg. Az így meghatározott egységár alapján számították ki a kínai gyártelepi árak súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

(36)

Az Eurostattól származó exportár CIF-ár, amelyet a gyártelepi szintű ár kiszámítása céljából ki kellett igazítani az egyes ügyletek átlagos tengeri szállítási költsége tekintetében. Az egyetlen együttműködő kínai gyártó által benyújtott kérdőívben szereplő információ alapján az egységenkénti átlagos tengeri szállítási költséget 8,30 EUR-ban állapították meg. Az egyedüli kínai együttműködő vállalat által az Unió tekintetében alkalmazott gyártelepi exportárat hasonlóképpen állapították meg. Az így meghatározott egységár alapján számították ki a kínai gyártelepi árak súlyozott átlagát.

2.4.   Összehasonlítás

| (37) | A Mexikó vonatkozásában megállapított rendes érték súlyozott átlagát az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése szerint – gyártelepi alapon – összehasonlították a kínai exportárak súlyozott átlagával. Ily módon megállapították a dömpingkülönbözetek súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

(37)

A Mexikó vonatkozásában megállapított rendes érték súlyozott átlagát az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése szerint – gyártelepi alapon – összehasonlították a kínai exportárak súlyozott átlagával. Ily módon megállapították a dömpingkülönbözetek súlyozott átlagát.

2.5.   Dömpingkülönbözet

| (38) | A dömpinggel kapcsolatos számítások során megállapított országos dömpingkülönbözet meghaladja a 20 %-ot. Ez a szint azonban óvatos becsléseken alapul, mivel az Eurostat-adatok nem tükrözik az érintett termék különböző terméktípusai közötti lényeges árkülönbségeket. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a kérelemben szolgáltatott információ szerint a dömpingkülönbözet szintjei meghaladták a 100 %-ot. |
| --- | --- |

(38)

A dömpinggel kapcsolatos számítások során megállapított országos dömpingkülönbözet meghaladja a 20 %-ot. Ez a szint azonban óvatos becsléseken alapul, mivel az Eurostat-adatok nem tükrözik az érintett termék különböző terméktípusai közötti lényeges árkülönbségeket. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a kérelemben szolgáltatott információ szerint a dömpingkülönbözet szintjei meghaladták a 100 %-ot.

3.   A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén

3.1.   Előzetes megjegyzés

| (39) | A Kínából származó behozatal valószínű alakulását a várható ártrendek és mennyiségek szempontjából is vizsgálták. |
| --- | --- |

(39)

A Kínából származó behozatal valószínű alakulását a várható ártrendek és mennyiségek szempontjából is vizsgálták.

3.2.   A kínai exportáló gyártók szabad kapacitásai

| (40) | A kérelemben szolgáltatott információk alapján a kínai kerékpárgyártó ágazat volumenét tekintve a világ legnagyobb termelője. Kína termelési kapacitása 100–110 millió kerékpár, és évi mintegy 80 millió kerékpárt gyártanak. A kínai kerékpárgyártó ágazat exportorientált: az évi 80 millió előállított kerékpár közül 25 millió készül a belföldi piacra, a fennmaradó 55 milliót, az össztermelés 69 %-át exportra gyártják. |
| --- | --- |

(40)

A kérelemben szolgáltatott információk alapján a kínai kerékpárgyártó ágazat volumenét tekintve a világ legnagyobb termelője. Kína termelési kapacitása 100–110 millió kerékpár, és évi mintegy 80 millió kerékpárt gyártanak. A kínai kerékpárgyártó ágazat exportorientált: az évi 80 millió előállított kerékpár közül 25 millió készül a belföldi piacra, a fennmaradó 55 milliót, az össztermelés 69 %-át exportra gyártják.

| (41) | A kihasználatlan kínai kapacitás évente 20–30 millió kerékpárra tehető, ami – amint arra a (66) preambulumbekezdés is rámutat – a jelenlegi uniós termelés több mint kétszeresét jelenti. Ezenkívül a vizsgálat során szerzett információk azt mutatják, hogy megnövekedett kereslet esetén a kínai kerékpárgyártási kapacitás – többek között további munkaerő alkalmazása révén – könnyen növelhető. |
| --- | --- |

(41)

A kihasználatlan kínai kapacitás évente 20–30 millió kerékpárra tehető, ami – amint arra a (66) preambulumbekezdés is rámutat – a jelenlegi uniós termelés több mint kétszeresét jelenti. Ezenkívül a vizsgálat során szerzett információk azt mutatják, hogy megnövekedett kereslet esetén a kínai kerékpárgyártási kapacitás – többek között további munkaerő alkalmazása révén – könnyen növelhető.

| (42) | Mindezek alapján tehát nem zárható ki, hogy a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás dömpingellenes rendelkezések hiányában az EU-ba irányuló export mennyiségének növelésére lenne használható. |
| --- | --- |

(42)

Mindezek alapján tehát nem zárható ki, hogy a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás dömpingellenes rendelkezések hiányában az EU-ba irányuló export mennyiségének növelésére lenne használható.

| (43) | A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a rendeletben szereplő kínai gyártási kapacitási adatok megalapozatlanok, és pusztán spekuláción alapulnak. E tekintetben fel kell idézni, hogy a kínai exportáló gyártók együttműködésének szintje igen alacsony volt, és a megállapításokat nagy részben a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni. Ebben az esetben és a (40) preambulumbekezdésben említettek szerint bármely más megbízható információ hiányában a Bizottság a kérelemben benyújtott prima facie bizonyítékot használta fel. A vizsgálat nem tárt fel olyan információt, amely arra utalt volna, hogy a prima facie bizonyítékok nem pontosak. A szóban forgó fél sem szolgáltatott olyan információt vagy bizonyítékot, amely jelentősen eltérő szintű kínai szabad kapacitásra mutatott volna rá. Az állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(43)

A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a rendeletben szereplő kínai gyártási kapacitási adatok megalapozatlanok, és pusztán spekuláción alapulnak. E tekintetben fel kell idézni, hogy a kínai exportáló gyártók együttműködésének szintje igen alacsony volt, és a megállapításokat nagy részben a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni. Ebben az esetben és a (40) preambulumbekezdésben említettek szerint bármely más megbízható információ hiányában a Bizottság a kérelemben benyújtott prima facie bizonyítékot használta fel. A vizsgálat nem tárt fel olyan információt, amely arra utalt volna, hogy a prima facie bizonyítékok nem pontosak. A szóban forgó fél sem szolgáltatott olyan információt vagy bizonyítékot, amely jelentősen eltérő szintű kínai szabad kapacitásra mutatott volna rá. Az állítást ezért elutasították.

3.3.   Az uniós piac vonzereje és a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai

| (44) | Az Eurostat adatai és a kérelemben szereplő adatok azt mutatják, hogy az Unió vonzó piacot jelent a kínai exportáló gyártók számára. |
| --- | --- |

(44)

Az Eurostat adatai és a kérelemben szereplő adatok azt mutatják, hogy az Unió vonzó piacot jelent a kínai exportáló gyártók számára.

| (45) | Az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó által szolgáltatott árinformációk arra mutatnak rá, hogy a felülvizsgálati időszakban a termék harmadik országok tekintetében alkalmazott gyártelepi exportárainak súlyozott átlaga az uniós gyártelepi eladási árak átlaga alatt marad. Figyelembe véve a kínai termelési kapacitást és az uniós piacon mutatkozó keresletet, valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai gyártók azonnal növelnék az Unióba irányuló kerékpárkivitelüket. Mi több, a fennálló kapacitástöbblet miatt a kínai gyártók rendkívül alacsony árakat alkalmazhatnak az európai piacon. |
| --- | --- |

(45)

Az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó által szolgáltatott árinformációk arra mutatnak rá, hogy a felülvizsgálati időszakban a termék harmadik országok tekintetében alkalmazott gyártelepi exportárainak súlyozott átlaga az uniós gyártelepi eladási árak átlaga alatt marad. Figyelembe véve a kínai termelési kapacitást és az uniós piacon mutatkozó keresletet, valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai gyártók azonnal növelnék az Unióba irányuló kerékpárkivitelüket. Mi több, a fennálló kapacitástöbblet miatt a kínai gyártók rendkívül alacsony árakat alkalmazhatnak az európai piacon.

3.4.   Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről

| (46) | Tekintettel arra, hogy – még a jelenleg hatályos intézkedések mellett is, és az Eurostat adataira, illetve az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó által szolgáltatott adatokra támaszkodó óvatos összehasonlítást véve alapul – a kínai kivitel tekintetében a felülvizsgálati időszakra megállapított dömpingkülönbözet több mint 20 %-os, igen valószínűnek tűnik, hogy intézkedések hiányában a dömping folytatódni fog. |
| --- | --- |

(46)

Tekintettel arra, hogy – még a jelenleg hatályos intézkedések mellett is, és az Eurostat adataira, illetve az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártó által szolgáltatott adatokra támaszkodó óvatos összehasonlítást véve alapul – a kínai kivitel tekintetében a felülvizsgálati időszakra megállapított dömpingkülönbözet több mint 20 %-os, igen valószínűnek tűnik, hogy intézkedések hiányában a dömping folytatódni fog.

| (47) | A fenti elemzés arra mutat rá, hogy a Kínából származó behozatal továbbra is dömpingelt áron jut el az Unió piacára. Különös tekintettel a Kínában rendelkezésre álló, szükség esetén könnyen tovább növelhető szabad kapacitásra, továbbá az uniós, illetve a más harmadik országbeli piacok árszínvonalának elemzésére, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége. |
| --- | --- |

(47)

A fenti elemzés arra mutat rá, hogy a Kínából származó behozatal továbbra is dömpingelt áron jut el az Unió piacára. Különös tekintettel a Kínában rendelkezésre álló, szükség esetén könnyen tovább növelhető szabad kapacitásra, továbbá az uniós, illetve a más harmadik országbeli piacok árszínvonalának elemzésére, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége.

D.   AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

1.   Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat

| (48) | A jelenlegi vizsgálat során megállapítást nyert, hogy mintegy 100, a vizsgálat folyamán jelentkező uniós gyártó, valamint egyéb, zömükben nemzeti szövetségeik által képviselt gyártók állítanak elő kerékpárokat. Ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják az uniós gazdasági ágazatot. Emellett a vizsgálat rámutatott arra, hogy a gazdasági ágazat az (1) preambulumbekezdésben leírt mentességi rendszer előnyeiből részesül. |
| --- | --- |

(48)

A jelenlegi vizsgálat során megállapítást nyert, hogy mintegy 100, a vizsgálat folyamán jelentkező uniós gyártó, valamint egyéb, zömükben nemzeti szövetségeik által képviselt gyártók állítanak elő kerékpárokat. Ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják az uniós gazdasági ágazatot. Emellett a vizsgálat rámutatott arra, hogy a gazdasági ágazat az (1) preambulumbekezdésben leírt mentességi rendszer előnyeiből részesül.

| (49) | Minden rendelkezésre álló információ, többek között a kérelemben szolgáltatott információk, az uniós gyártóktól és a nemzeti szövetségektől a vizsgálat megindítása előtt és után gyűjtött adatok, valamint az általános termelési statisztikai adatok is felhasználásra kerültek az uniós össztermelés megállapítása céljából. |
| --- | --- |

(49)

Minden rendelkezésre álló információ, többek között a kérelemben szolgáltatott információk, az uniós gyártóktól és a nemzeti szövetségektől a vizsgálat megindítása előtt és után gyűjtött adatok, valamint az általános termelési statisztikai adatok is felhasználásra kerültek az uniós össztermelés megállapítása céljából.

2.   Felhasználás az uniós piacon

| (50) | Az uniós gyártók értékesítéseinek helyzetét a mintavételi kérdőívre adott válaszok alapján a gyártóktól begyűjtött adatok és a kérelmező által benyújtott kérelemben megadott adatok alapján mérték fel. A kérelemben szereplő adatokat az uniós kerékpárgyártó vállalatok szövetségeitől gyűjtötték össze. |
| --- | --- |

(50)

Az uniós gyártók értékesítéseinek helyzetét a mintavételi kérdőívre adott válaszok alapján a gyártóktól begyűjtött adatok és a kérelmező által benyújtott kérelemben megadott adatok alapján mérték fel. A kérelemben szereplő adatokat az uniós kerékpárgyártó vállalatok szövetségeitől gyűjtötték össze.

| (51) | A nyilvánvaló uniós fogyasztást az összes uniós gyártónak az uniós piacon végrehajtott eladásaira (lásd a (68) preambulumbekezdésben szereplő becsléseket) és a többi országból származó behozatalokra vonatkozó Eurostat-adatokra alapozva állapították meg. |
| --- | --- |

(51)

A nyilvánvaló uniós fogyasztást az összes uniós gyártónak az uniós piacon végrehajtott eladásaira (lásd a (68) preambulumbekezdésben szereplő becsléseket) és a többi országból származó behozatalokra vonatkozó Eurostat-adatokra alapozva állapították meg.

| (52) | 2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás 11 %-kal, 22 912 066 darabról (2007) 20 336 813 darabra (felülvizsgálati időszak) csökkent. A fogyasztás különösen 2008 és 2009 között esett vissza nagy mértékben. A részletes, darabszámban kifejezett adatok a következők:

  1. táblázat –   Felhasználás | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (darabszám) | | | | |
| + Teljes behozatal | 10 073 428 | 10 017 551 | 8 973 969 | 9 202 752 |
| + Az uniós piacon értékesített uniós termelés | 12 838 638 | 12 441 446 | 11 604 072 | 11 134 061 |
| = Felhasználás | 22 912 066 | 22 458 997 | 20 578 041 | 20 336 813 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 98 | 90 | 89 |

(52)

2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás 11 %-kal, 22 912 066 darabról (2007) 20 336 813 darabra (felülvizsgálati időszak) csökkent. A fogyasztás különösen 2008 és 2009 között esett vissza nagy mértékben. A részletes, darabszámban kifejezett adatok a következők:

1. táblázat –   Felhasználás

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Mennyiség (darabszám)

- Teljes behozatal

10 073 428

10 017 551

8 973 969

9 202 752

- Az uniós piacon értékesített uniós termelés

12 838 638

12 441 446

11 604 072

11 134 061

= Felhasználás

22 912 066

22 458 997

20 578 041

20 336 813

Index (2007 = 100)

100

98

90

89

3.   A Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése

| (53) | Az érintett termék behozatalának mennyiségét az Eurostat által szolgáltatott statisztikai adatok alapján állapították meg. Az érintett termék Kínából származó dömpingelt behozatalainak mennyisége a figyelembe vett időszakban 38 %-kal csökkent, és a felülvizsgálati időszakban 615 920 darab volt (lásd a 2. táblázatot). Az érintett termék Kínából származó behozatalainak mennyisége a figyelembe vett időszak kezdetén 26 %-kal nagyobb volt, mint a korábbi vizsgálat felülvizsgálati időszaka alatt (2003. április 1. és 2004. március 31. között 733 901 darab (9)). Az érintett termék behozatalainak legnagyobb mértékű csökkenése 2008–2009 között volt tapasztalható, ami megegyezik a teljes uniós fogyasztásban tapasztalható tendenciával (lásd az 1. és 2. táblázatot). |
| --- | --- |

(53)

Az érintett termék behozatalának mennyiségét az Eurostat által szolgáltatott statisztikai adatok alapján állapították meg. Az érintett termék Kínából származó dömpingelt behozatalainak mennyisége a figyelembe vett időszakban 38 %-kal csökkent, és a felülvizsgálati időszakban 615 920 darab volt (lásd a 2. táblázatot). Az érintett termék Kínából származó behozatalainak mennyisége a figyelembe vett időszak kezdetén 26 %-kal nagyobb volt, mint a korábbi vizsgálat felülvizsgálati időszaka alatt (2003. április 1. és 2004. március 31. között 733 901 darab (9)). Az érintett termék behozatalainak legnagyobb mértékű csökkenése 2008–2009 között volt tapasztalható, ami megegyezik a teljes uniós fogyasztásban tapasztalható tendenciával (lásd az 1. és 2. táblázatot).

| (54) | Mivel a Kínából érkező behozatalok mennyisége a figyelembe vett időszakban a felhasználásnál nagyobb mértékben csökkent, Kína piaci részesedése kismértékben, 4,4 %-ról (2007) 3,1 %-ra (felülvizsgálati időszak) csökkent. |
| --- | --- |

(54)

Mivel a Kínából érkező behozatalok mennyisége a figyelembe vett időszakban a felhasználásnál nagyobb mértékben csökkent, Kína piaci részesedése kismértékben, 4,4 %-ról (2007) 3,1 %-ra (felülvizsgálati időszak) csökkent.

| (55) | A Kínából származó kerékpárok behozatalának és piaci részesedésének az érintett időszakban történt változásai a következő táblázatban szerepelnek:

  2. táblázat –   A Kínából származó behozatal | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országból származó behozatal volumene (darab) | 986 514 | 941 522 | 598 565 | 615 920 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 95 | 61 | 62 |
| Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése | 4,4 % | 4,3 % | 3,0 % | 3,1 % |

(55)

A Kínából származó kerékpárok behozatalának és piaci részesedésének az érintett időszakban történt változásai a következő táblázatban szerepelnek:

2. táblázat –   A Kínából származó behozatal

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Az érintett országból származó behozatal volumene (darab)

986 514

941 522

598 565

615 920

Index (2007 = 100)

100

95

61

62

Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése

4,4 %

4,3 %

3,0 %

3,1 %

4.   Az érintett behozatalok árai

4.1.   Az árak alakulása

| (56) | Amint arra a (35) preambulumbekezdés is utal, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az Eurostat statisztikáiban szereplő, Kínára vonatkozó importárak megfelelő forrásadatokat jelentenek a jelenlegi vizsgálathoz. |
| --- | --- |

(56)

Amint arra a (35) preambulumbekezdés is utal, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az Eurostat statisztikáiban szereplő, Kínára vonatkozó importárak megfelelő forrásadatokat jelentenek a jelenlegi vizsgálathoz.

| (57) | Az Eurostat adatai szerint a kínai importárak – a továbbiakban indexszel jelölt – súlyozott átlaga 125 %-kal csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között. Az importárak 2009-ben jelentősen megemelkedtek, majd azt követően alig változtak. Az alábbi táblázat részletes adatokkal szolgál:

  3. táblázat –   Az érintett behozatal árai | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | | | | |
| Index (2007 = 100) | 100 | 128 | 224 | 225 |

(57)

Az Eurostat adatai szerint a kínai importárak – a továbbiakban indexszel jelölt – súlyozott átlaga 125 %-kal csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között. Az importárak 2009-ben jelentősen megemelkedtek, majd azt követően alig változtak. Az alábbi táblázat részletes adatokkal szolgál:

3. táblázat –   Az érintett behozatal árai

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Kína

Index (2007 = 100)

100

128

224

225

4.2.   Áralákínálás

| (58) | A Kínából származó kerékpárok esetében tapasztalt áralákínálás meghatározására a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a vizsgálat során benyújtott információkra és az Eurostat által rendelkezésre bocsátott átlagárakra alapozta elemzését. Az uniós gazdasági ágazat vonatkozó releváns eladási árai a független vevők számára történő eladások árai, amelyeket szükség esetén gyártelepi szintre igazítottak ki. Az összehasonlítás arra mutatott rá, hogy a Kínából származó behozatal a dömpingellenes vám levonása után 53 %-os áralákínálást jelentett az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest. |
| --- | --- |

(58)

A Kínából származó kerékpárok esetében tapasztalt áralákínálás meghatározására a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a vizsgálat során benyújtott információkra és az Eurostat által rendelkezésre bocsátott átlagárakra alapozta elemzését. Az uniós gazdasági ágazat vonatkozó releváns eladási árai a független vevők számára történő eladások árai, amelyeket szükség esetén gyártelepi szintre igazítottak ki. Az összehasonlítás arra mutatott rá, hogy a Kínából származó behozatal a dömpingellenes vám levonása után 53 %-os áralákínálást jelentett az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest.

5.   Más országokból származó behozatal

| (59) | Az Eurostat adatai alapján a más harmadik országokból származó behozatalok 9 087 000 darabról (2007) 8 587 000 darabra (felülvizsgálati időszak) csökkentek, ami összesen 6 %-os visszaesést jelent. Ez a visszaesés az uniós fogyasztásban tapasztalt csökkenő tendenciát (–11 %) tükrözi, ám lassabb ütemben ment végbe. A harmadik országok piaci részesedése 40 %-ról 42 %-ra nőtt a figyelembe vett időszakban. Mindamellett, ahogyan az a (35) és (56) preambulumbekezdésből is kiderül, az Eurostat szerinti árak nem tükrözik az egyes országokból származó behozatalok termékösszetételét, ezért az ártrendeket csak indexek jelzik. Mivel a más harmadik országokból származó behozatalok termékösszetétele nem ismert, nem ésszerű összehasonlítani az alábbi behozatalok árait az uniós gazdasági ágazat áraival. Mindamellett néhány kiegészítő információt sikerült összegyűjteni azon országokból származó behozatalok tekintetében, amelyekből a kerékpár-behozatalok további legnagyobb hányada származik. A részletes adatok a következők:

  4. táblázat –   Más országokból származó behozatal | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minden típus | Darab (1 000) | Piaci részesedés | Ár (EUR/db) | Darab (1 000) | Piaci részesedés | Ár (EUR/db) | Darab (1 000) | Piaci részesedés | Ár (EUR/db) | Darab (1 000) | Piaci részesedés | Ár (EUR/db) |
| Tajvan | 3 186 | 14 % | | 3 428 | 15 % | | 2 949 | 14 % | | 2 958 | 15 % | |
| Index | 100 | 100 | 100 | 108 | 110 | 104 | 93 | 103 | 125 | 93 | 105 | 125 |
| Thaiföld | 1 534 | 7 % | | 1 522 | 7 % | | 1 384 | 7 % | | 1 397 | 7 % | |
| Index | 100 | 100 | 100 | 99 | 101 | 107 | 90 | 100 | 127 | 91 | 103 | 127 |
| Fülöp-szigetek | 690 | 3 % | | 437 | 2 % | | 449 | 2 % | | 476 | 2 % | |
| Index | 100 | 100 | 100 | 63 | 65 | 105 | 65 | 73 | 106 | 69 | 78 | 103 |
| Malajzia | 475 | 2 % | | 361 | 2 % | | 193 | 1 % | | 265 | 1 % | |
| Index | 100 | 100 | 100 | 76 | 77 | 106 | 41 | 45 | 116 | 56 | 63 | 99 |
| Srí Lanka | 574 | 3 % | | 749 | 3 % | | 1 017 | 5 % | | 1 101 | 5 % | |
| Index | 100 | 100 | 100 | 131 | 133 | 107 | 177 | 197 | 108 | 192 | 216 | 107 |
| Tunézia | 550 | 2 % | | 527 | 2 % | | 530 | 3 % | | 495 | 2 % | |
| Index | 100 | 100 | 100 | 96 | 98 | 105 | 96 | 107 | 113 | 90 | 101 | 113 |
| Más országok | 2 078 | 9 % | | 2 052 | 9 % | | 1 854 | 9 % | | 1 895 | 9 % | |
| Index | 100 | 100 | 100 | 99 | 101 | 110 | 89 | 99 | 131 | 91 | 103 | 127 |
| ÖSSZESEN | 9 087 | 40 % | | 9 076 | 40 % | | 8 375 | 41 % | | 8 587 | 42 % | |
| Index | 100 | 100 | 100 | 100 | 102 | 109 | 92 | 103 | 125 | 94 | 106 | 122 |

(59)

Az Eurostat adatai alapján a más harmadik országokból származó behozatalok 9 087 000 darabról (2007) 8 587 000 darabra (felülvizsgálati időszak) csökkentek, ami összesen 6 %-os visszaesést jelent. Ez a visszaesés az uniós fogyasztásban tapasztalt csökkenő tendenciát (–11 %) tükrözi, ám lassabb ütemben ment végbe. A harmadik országok piaci részesedése 40 %-ról 42 %-ra nőtt a figyelembe vett időszakban. Mindamellett, ahogyan az a (35) és (56) preambulumbekezdésből is kiderül, az Eurostat szerinti árak nem tükrözik az egyes országokból származó behozatalok termékösszetételét, ezért az ártrendeket csak indexek jelzik. Mivel a más harmadik országokból származó behozatalok termékösszetétele nem ismert, nem ésszerű összehasonlítani az alábbi behozatalok árait az uniós gazdasági ágazat áraival. Mindamellett néhány kiegészítő információt sikerült összegyűjteni azon országokból származó behozatalok tekintetében, amelyekből a kerékpár-behozatalok további legnagyobb hányada származik. A részletes adatok a következők:

4. táblázat –   Más országokból származó behozatal

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Minden típus

Darab (1 000)

Piaci részesedés

Ár (EUR/db)

Darab (1 000)

Piaci részesedés

Ár (EUR/db)

Darab (1 000)

Piaci részesedés

Ár (EUR/db)

Darab (1 000)

Piaci részesedés

Ár (EUR/db)

Tajvan

3 186

14 %

3 428

15 %

2 949

14 %

2 958

15 %

Index

100

100

100

108

110

104

93

103

125

93

105

125

Thaiföld

1 534

7 %

1 522

7 %

1 384

7 %

1 397

7 %

Index

100

100

100

99

101

107

90

100

127

91

103

127

Fülöp-szigetek

690

3 %

437

2 %

449

2 %

476

2 %

Index

100

100

100

63

65

105

65

73

106

69

78

103

Malajzia

475

2 %

361

2 %

193

1 %

265

1 %

Index

100

100

100

76

77

106

41

45

116

56

63

99

Srí Lanka

574

3 %

749

3 %

1 017

5 %

1 101

5 %

Index

100

100

100

131

133

107

177

197

108

192

216

107

Tunézia

550

2 %

527

2 %

530

3 %

495

2 %

Index

100

100

100

96

98

105

96

107

113

90

101

113

Más országok

2 078

9 %

2 052

9 %

1 854

9 %

1 895

9 %

Index

100

100

100

99

101

110

89

99

131

91

103

127

ÖSSZESEN

9 087

40 %

9 076

40 %

8 375

41 %

8 587

42 %

Index

100

100

100

100

102

109

92

103

125

94

106

122

1.   Tajvan

| (60) | A Tajvanról származó behozatal a figyelembe vett időszakban 3 158 600 darabról (2007) 2 958 000 darabra (felülvizsgálati időszak) csökkent; e behozatalok piaci részesedése ugyanebben az időszakban kismértékben, 14 %-ról 15 %-ra nőtt. A Tajvanról behozott kerékpárok felső kategóriájú termékek. A vizsgálat alatt – termék-összehasonlítást alkalmazva – bizonyítást nyert, hogy – akárcsak a korábbi vizsgálati időszakban (10) – a Tajvanról származó behozatalokat magasabb áron értékesítik, mint az uniós gazdasági ágazat által gyártott hasonló modelleket. Emellett a figyelembe vett időszakban az importárak emelkedő tendenciát mutattak: a felülvizsgálati időszakban 25 %-kal meghaladták a 2007-es szintet. |
| --- | --- |

(60)

A Tajvanról származó behozatal a figyelembe vett időszakban 3 158 600 darabról (2007) 2 958 000 darabra (felülvizsgálati időszak) csökkent; e behozatalok piaci részesedése ugyanebben az időszakban kismértékben, 14 %-ról 15 %-ra nőtt. A Tajvanról behozott kerékpárok felső kategóriájú termékek. A vizsgálat alatt – termék-összehasonlítást alkalmazva – bizonyítást nyert, hogy – akárcsak a korábbi vizsgálati időszakban (10) – a Tajvanról származó behozatalokat magasabb áron értékesítik, mint az uniós gazdasági ágazat által gyártott hasonló modelleket. Emellett a figyelembe vett időszakban az importárak emelkedő tendenciát mutattak: a felülvizsgálati időszakban 25 %-kal meghaladták a 2007-es szintet.

2.   Thaiföld

| (61) | A Thaiföldről származó behozatalok mennyisége a figyelembe vett 1 534 000 darabról (2007) 1 397 000 darabra (felülvizsgálati időszak) csökkent. A behozatalok visszaesése összhangban állt a fogyasztás alakulásával, mivel e behozatalok piaci részesedése 7 % maradt. Ugyanakkor a Thaiföldről származó kerékpárok közepes kategóriájú kerékpárok; a vizsgálat során végzett termék-összehasonlítás arra mutatott rá, hogy a Thaiföldről származó behozatalokat magasabb áron értékesítik, mint az uniós gazdasági ágazat által gyártott hasonló modelleket. Emellett a figyelembe vett időszakban az importárak emelkedő tendenciát mutattak: a felülvizsgálati időszakban 27 %-kal meghaladták a 2007. évi szintet. |
| --- | --- |

(61)

A Thaiföldről származó behozatalok mennyisége a figyelembe vett 1 534 000 darabról (2007) 1 397 000 darabra (felülvizsgálati időszak) csökkent. A behozatalok visszaesése összhangban állt a fogyasztás alakulásával, mivel e behozatalok piaci részesedése 7 % maradt. Ugyanakkor a Thaiföldről származó kerékpárok közepes kategóriájú kerékpárok; a vizsgálat során végzett termék-összehasonlítás arra mutatott rá, hogy a Thaiföldről származó behozatalokat magasabb áron értékesítik, mint az uniós gazdasági ágazat által gyártott hasonló modelleket. Emellett a figyelembe vett időszakban az importárak emelkedő tendenciát mutattak: a felülvizsgálati időszakban 27 %-kal meghaladták a 2007. évi szintet.

3.   Srí Lanka

| (62) | A Srí Lankáról származó behozatal csaknem megkétszereződött a figyelembe vett időszakban: 574 000 darabról (2007) 1 101 000 darabra (felülvizsgálati időszak) emelkedett, piaci részesedése pedig elérte az 5 %-ot a figyelembe vett időszak végére. Az egyik fél azonban azt állította, hogy a kínai exportőrök Srí Lankán való átrakodás útján kijátsszák a dömpingellenes vámokat. Jelenleg a Bizottságnak nem áll rendelkezésére elegendő információ ahhoz, hogy bármilyen következtetést vonjon le ezen behozatalok helyzetéről. Ilyen körülmények között nem zárható ki, hogy az állítólagosan Srí Lankáról származó behozatalok hozzájárulnak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(62)

A Srí Lankáról származó behozatal csaknem megkétszereződött a figyelembe vett időszakban: 574 000 darabról (2007) 1 101 000 darabra (felülvizsgálati időszak) emelkedett, piaci részesedése pedig elérte az 5 %-ot a figyelembe vett időszak végére. Az egyik fél azonban azt állította, hogy a kínai exportőrök Srí Lankán való átrakodás útján kijátsszák a dömpingellenes vámokat. Jelenleg a Bizottságnak nem áll rendelkezésére elegendő információ ahhoz, hogy bármilyen következtetést vonjon le ezen behozatalok helyzetéről. Ilyen körülmények között nem zárható ki, hogy az állítólagosan Srí Lankáról származó behozatalok hozzájárulnak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.

| (63) | A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a Srí Lankán keresztül esetlegesen megvalósuló kijátszásra vonatkozó következtetés pusztán feltételezés, és a Srí Lankán történő kijátszással kapcsolatos állításokat figyelmen kívül kell hagyni a végső következtetésekben. Az állításra válaszul hangsúlyozni kell, hogy a (62) preambulumbekezdésben világosan kifejtetteknek megfelelően a Bizottság nem vont le következtetéseket e tárgyban. |
| --- | --- |

(63)

A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a Srí Lankán keresztül esetlegesen megvalósuló kijátszásra vonatkozó következtetés pusztán feltételezés, és a Srí Lankán történő kijátszással kapcsolatos állításokat figyelmen kívül kell hagyni a végső következtetésekben. Az állításra válaszul hangsúlyozni kell, hogy a (62) preambulumbekezdésben világosan kifejtetteknek megfelelően a Bizottság nem vont le következtetéseket e tárgyban.

6.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

6.1.   Előzetes megjegyzések

| (64) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolta. |
| --- | --- |

(64)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolta.

| (65) | Amint az a fentiekben is szerepelt, a panaszos uniós gyártók nagy számára tekintettel a mintavételre vonatkozó előírásokat kellett alkalmazni. A kár elemzése céljából a következőképpen állapították meg a kármutatókat:






  — | A makrogazdasági elemek (termelési kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, növekedés, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásait követő helyreállás) vizsgálatát az uniós termelés egészének szintjén, az uniós gyártók nemzeti szövetségeitől és az egyes vállalatoktól begyűjtött információk alapján végezték el. Ezeket a tényezőket lehetőség szerint összevetették az illetékes statisztikai hivatal által szolgáltatott átfogó adatokkal. |
| --- | --- | --- |

(65)

Amint az a fentiekben is szerepelt, a panaszos uniós gyártók nagy számára tekintettel a mintavételre vonatkozó előírásokat kellett alkalmazni. A kár elemzése céljából a következőképpen állapították meg a kármutatókat:

—

A makrogazdasági elemek (termelési kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, növekedés, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásait követő helyreállás) vizsgálatát az uniós termelés egészének szintjén, az uniós gyártók nemzeti szövetségeitől és az egyes vállalatoktól begyűjtött információk alapján végezték el. Ezeket a tényezőket lehetőség szerint összevetették az illetékes statisztikai hivatal által szolgáltatott átfogó adatokkal.

| — | A mikrogazdasági elemek (készletek, eladási árak, pénzforgalom, nyereségesség, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, beruházások, bérek) elemzése az egyes vállalatok tekintetében, azaz a mintába felvett uniós gyártók tekintetében történt. |
| --- | --- |

—

A mikrogazdasági elemek (készletek, eladási árak, pénzforgalom, nyereségesség, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, beruházások, bérek) elemzése az egyes vállalatok tekintetében, azaz a mintába felvett uniós gyártók tekintetében történt.

6.2.   Makrogazdasági mutatók

a)   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (66) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelése minden évben kismértékben csökkent. A felülvizsgálati időszak végére a termelés 11 %-kal volt alacsonyabb, mint 2007-ben, ami összhangban állt a fogyasztás alakulásával. Az erre vonatkozó részleteket az 5. táblázat tartalmazza:

  5. táblázat –   Teljes uniós termelés | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumen (darab) | | | | |
| Termelés | 13 813 966 | 13 541 244 | 12 778 305 | 12 267 037 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 98 | 93 | 89 |

(66)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelése minden évben kismértékben csökkent. A felülvizsgálati időszak végére a termelés 11 %-kal volt alacsonyabb, mint 2007-ben, ami összhangban állt a fogyasztás alakulásával. Az erre vonatkozó részleteket az 5. táblázat tartalmazza:

5. táblázat –   Teljes uniós termelés

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Volumen (darab)

Termelés

13 813 966

13 541 244

12 778 305

12 267 037

Index (2007 = 100)

100

98

93

89

| (67) | A termelési kapacitás 2007 és a felülvizsgálati időszak között kismértékben, 2 %-kal növekedett. A termelés visszaesésével az ebből eredő kapacitáskihasználás egészében 13 %-kal csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között; a kapacitáskihasználás aránya a felülvizsgálati időszakban 81 %-ra esett vissza. A részletes adatok a következők:

  6. táblázat –   Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumen (darab) | | | | |
| Termelési kapacitás | 14 785 000 | 15 804 000 | 15 660 000 | 15 118 000 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 107 | 106 | 102 |
| Kapacitáskihasználás | 93 % | 86 % | 82 % | 81 % |
| Index (2007 = 100) | 100 | 92 | 87 | 87 |

(67)

A termelési kapacitás 2007 és a felülvizsgálati időszak között kismértékben, 2 %-kal növekedett. A termelés visszaesésével az ebből eredő kapacitáskihasználás egészében 13 %-kal csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között; a kapacitáskihasználás aránya a felülvizsgálati időszakban 81 %-ra esett vissza. A részletes adatok a következők:

6. táblázat –   Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Volumen (darab)

Termelési kapacitás

14 785 000

15 804 000

15 660 000

15 118 000

Index (2007 = 100)

100

107

106

102

Kapacitáskihasználás

93 %

86 %

82 %

81 %

Index (2007 = 100)

100

92

87

87

b)   Értékesítési volumen

| (68) | Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történő értékesítéseinek volumene 2007 és a felülvizsgálati időszak között 13 %-kal csökkent. Mindez összhangban van az uniós piacon tapasztalt általánosan csökkenő fogyasztási tendenciával. A részletes adatok a következők:

  7. táblázat –   Független vevőknek történő értékesítések | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumen (darab) | 12 838 638 | 12 441 446 | 11 604 072 | 11 134 061 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 97 | 90 | 87 |

(68)

Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történő értékesítéseinek volumene 2007 és a felülvizsgálati időszak között 13 %-kal csökkent. Mindez összhangban van az uniós piacon tapasztalt általánosan csökkenő fogyasztási tendenciával. A részletes adatok a következők:

7. táblázat –   Független vevőknek történő értékesítések

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Volumen (darab)

12 838 638

12 441 446

11 604 072

11 134 061

Index (2007 = 100)

100

97

90

87

c)   Piaci részesedés

| (69) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése tekintetében 2007 és a felülvizsgálati időszak között enyhe ingadozás mutatkozott. Egészében véve 1,3 % százalékpontos visszaesést észleltek a figyelembe vett időszakban. A részletes adatok a következők:

  8. táblázat –   Uniós piaci részesedés | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós piaci részesedés | 56,0 % | 55,4 % | 56,4 % | 54,7 % |
| Index (2007 = 100) | 100 | 99 | 101 | 98 |

(69)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése tekintetében 2007 és a felülvizsgálati időszak között enyhe ingadozás mutatkozott. Egészében véve 1,3 % százalékpontos visszaesést észleltek a figyelembe vett időszakban. A részletes adatok a következők:

8. táblázat –   Uniós piaci részesedés

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Uniós piaci részesedés

56,0 %

55,4 %

56,4 %

54,7 %

Index (2007 = 100)

100

99

101

98

d)   Foglalkoztatás és termelékenység

| (70) | A foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkent: míg 2007-ben a foglalkoztatottak száma 14 925 volt, a felülvizsgálati időszakban ez a szám 13 646-ra esett vissza. |
| --- | --- |

(70)

A foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkent: míg 2007-ben a foglalkoztatottak száma 14 925 volt, a felülvizsgálati időszakban ez a szám 13 646-ra esett vissza.

| (71) | A termelékenység 2008-ban kismértékű növekedést mutatott a 2007-es évhez képest, majd ismét csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a termelékenység összességében enyhén, 3 %-kal csökkent. A részletes adatok a következők:

  9. táblázat –   Teljes uniós foglalkoztatás és termelékenység | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma | 14 925 | 14 197 | 14 147 | 13 646 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 95 | 95 | 91 |
| Termelékenység (darab/év) | 926 | 954 | 903 | 899 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 103 | 98 | 97 |

(71)

A termelékenység 2008-ban kismértékű növekedést mutatott a 2007-es évhez képest, majd ismét csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a termelékenység összességében enyhén, 3 %-kal csökkent. A részletes adatok a következők:

9. táblázat –   Teljes uniós foglalkoztatás és termelékenység

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma

14 925

14 197

14 147

13 646

Index (2007 = 100)

100

95

95

91

Termelékenység (darab/év)

926

954

903

899

Index (2007 = 100)

100

103

98

97

e)   Növekedés

| (72) | Összességében meg kell jegyezni, hogy az összes uniós gyártó piaci részesedése kismértékben, 1,3 % százalékponttal csökkent, míg a fogyasztás szintje 11 %-kal esett vissza, ami világosan jelzi, hogy a gyártók piaci részesedése nem volt képes növekedni. |
| --- | --- |

(72)

Összességében meg kell jegyezni, hogy az összes uniós gyártó piaci részesedése kismértékben, 1,3 % százalékponttal csökkent, míg a fogyasztás szintje 11 %-kal esett vissza, ami világosan jelzi, hogy a gyártók piaci részesedése nem volt képes növekedni.

f)   A dömpingkülönbözet nagysága

| (73) | A Kínából származó dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. Amint azt a (34) preambulumbekezdés kifejti, a dömpingre vonatkozó számítások a kínai exportáló gyártók csekély együttműködési készsége miatt az Eurostat által rendelkezésre bocsátott átlagárakon alapulnak. Amint arra a (35) preambulumbekezdés is utal, az Eurostat által rendelkezésre bocsátott átlagárak kevés információt tartalmaznak a termékösszetételt illetően, amelynek nagy jelentősége lenne a dömpingkülönbözet kiszámításánál; figyelembe véve azonban a Kínában megmutatkozó szabad kapacitást, a tényleges dömpingkülönbözet által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás nem minősíthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(73)

A Kínából származó dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. Amint azt a (34) preambulumbekezdés kifejti, a dömpingre vonatkozó számítások a kínai exportáló gyártók csekély együttműködési készsége miatt az Eurostat által rendelkezésre bocsátott átlagárakon alapulnak. Amint arra a (35) preambulumbekezdés is utal, az Eurostat által rendelkezésre bocsátott átlagárak kevés információt tartalmaznak a termékösszetételt illetően, amelynek nagy jelentősége lenne a dömpingkülönbözet kiszámításánál; figyelembe véve azonban a Kínában megmutatkozó szabad kapacitást, a tényleges dömpingkülönbözet által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás nem minősíthető elhanyagolhatónak.

g)   A korábbi dömpingből való kilábalás

| (74) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat kiheverte-e a korábbi dömping hatásait. Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat nem a várt mértékben heverte ki a korábbi dömping hatásait, amit különösen a nyereségesség folyamatosan alacsony szintje és a kapacitáskihasználás csökkenése jelzett. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat kiheverte-e a korábbi dömping hatásait. Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat nem a várt mértékben heverte ki a korábbi dömping hatásait, amit különösen a nyereségesség folyamatosan alacsony szintje és a kapacitáskihasználás csökkenése jelzett.

6.3.   Mikrogazdasági mutatók

h)   Készletek

| (75) | Egy gyártó a jelenlegi szerkezeti adottságai miatt nem tudott helytálló információt szolgáltatni a figyelembe vett időszak árukészleteiről. Ennek megfelelően e vállalat adatait ki kellett zárni a figyelembe vett időszak árukészleteinek vizsgálatából. |
| --- | --- |

(75)

Egy gyártó a jelenlegi szerkezeti adottságai miatt nem tudott helytálló információt szolgáltatni a figyelembe vett időszak árukészleteiről. Ennek megfelelően e vállalat adatait ki kellett zárni a figyelembe vett időszak árukészleteinek vizsgálatából.

| (76) | Az elemzési időszak alatt a kerékpárkészletek 880 935 darabról (2007) 1 091 516 darabra (felülvizsgálati időszak) nőttek, ami 24 %-os növekedést jelent. A részletes adatok a következők:

  10. táblázat –   Készletek | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumen (darab) | | | | |
| Zárókészletek | 880 935 | 1 132 612 | 818 276 | 1 091 516 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 129 | 93 | 124 |

(76)

Az elemzési időszak alatt a kerékpárkészletek 880 935 darabról (2007) 1 091 516 darabra (felülvizsgálati időszak) nőttek, ami 24 %-os növekedést jelent. A részletes adatok a következők:

10. táblázat –   Készletek

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Volumen (darab)

Zárókészletek

880 935

1 132 612

818 276

1 091 516

Index (2007 = 100)

100

129

93

124

i)   Eladási árak és költségek

| (77) | Az uniós gazdasági ágazat független uniós vevőknek felszámított gyártelepi alapú eladási átlagárai kismértékű növekvő tendenciát mutattak a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat összességében 9 %-kal emelte árait 2007 és a felülvizsgálati időszak között, ami összhangban áll az előállítási költségek növekedésével (lásd a (79) preambulumbekezdést).

  11. táblázat –   Uniós piaci egységár | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós értékesítések egységára (EUR/darab) | 163 | 170 | 176 | 178 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 104 | 108 | 109 |

(77)

Az uniós gazdasági ágazat független uniós vevőknek felszámított gyártelepi alapú eladási átlagárai kismértékű növekvő tendenciát mutattak a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat összességében 9 %-kal emelte árait 2007 és a felülvizsgálati időszak között, ami összhangban áll az előállítási költségek növekedésével (lásd a (79) preambulumbekezdést).

11. táblázat –   Uniós piaci egységár

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Az uniós értékesítések egységára (EUR/darab)

163

170

176

178

Index (2007 = 100)

100

104

108

109

| (78) | Az előállítási költség kiszámítása a mintavételben szereplő gyártók által előállított hasonló termékek összes típusának súlyozott átlaga alapján történt. |
| --- | --- |

(78)

Az előállítási költség kiszámítása a mintavételben szereplő gyártók által előállított hasonló termékek összes típusának súlyozott átlaga alapján történt.

| (79) | Az előállítási költség ebben az időszakban 9 %-kal emelkedett. Ez a növekedés főként a megváltozott termékösszetételnek tulajdonítható. A részletes adatok a következők:

  12. táblázat –   Egységenkénti előállítási költség | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egységenkénti előállítási költség (EUR/darab) | 165 | 169 | 180 | 180 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 102 | 109 | 109 |

(79)

Az előállítási költség ebben az időszakban 9 %-kal emelkedett. Ez a növekedés főként a megváltozott termékösszetételnek tulajdonítható. A részletes adatok a következők:

12. táblázat –   Egységenkénti előállítási költség

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Egységenkénti előállítási költség (EUR/darab)

165

169

180

180

Index (2007 = 100)

100

102

109

109

| (80) | A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a gyártási költségek növekedése egyes nyersanyagok (nevezetesen az acél és az alumínium) árának jelentős csökkenése mellett következett be, és ezt arra enged következtetni, hogy az ágazat saját maga okozott kárt önmagának. Ezt az állítást azonban nem támasztották alá megfelelő bizonyítékkal. Az adott fél csak olyan adatokat nyújtott be, amelyek általánosságban az alumínium és az acél árának alakulását szemléltették a figyelembe vett időszakban, azt azonban nem mutatták be, hogy ezek a fejlemények milyen mértékben lehettek hatással a kerékpárgyártás teljes költségére. Emellett ezt az állítást csak a nyilvánosságra hozatal, vagyis az eljárás előrehaladott szakaszában fogalmazták meg, ezért nem lehetett ellenőrizni. Az állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(80)

A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a gyártási költségek növekedése egyes nyersanyagok (nevezetesen az acél és az alumínium) árának jelentős csökkenése mellett következett be, és ezt arra enged következtetni, hogy az ágazat saját maga okozott kárt önmagának. Ezt az állítást azonban nem támasztották alá megfelelő bizonyítékkal. Az adott fél csak olyan adatokat nyújtott be, amelyek általánosságban az alumínium és az acél árának alakulását szemléltették a figyelembe vett időszakban, azt azonban nem mutatták be, hogy ezek a fejlemények milyen mértékben lehettek hatással a kerékpárgyártás teljes költségére. Emellett ezt az állítást csak a nyilvánosságra hozatal, vagyis az eljárás előrehaladott szakaszában fogalmazták meg, ezért nem lehetett ellenőrizni. Az állítást ezért elutasították.

j)   Nyereségesség

| (81) | A mintába felvett gyártók teljes nyereségessége az érintett termék tekintetében a figyelembe vett időszak első évében negatív tartományban mozgott (–1,7 %). 2008-ban az uniós gyártók tevékenysége nyereségessé vált. 2009-ben és a felülvizsgálati időszakban azonban a gazdasági ágazat ismét veszteséget produkált. |
| --- | --- |

(81)

A mintába felvett gyártók teljes nyereségessége az érintett termék tekintetében a figyelembe vett időszak első évében negatív tartományban mozgott (–1,7 %). 2008-ban az uniós gyártók tevékenysége nyereségessé vált. 2009-ben és a felülvizsgálati időszakban azonban a gazdasági ágazat ismét veszteséget produkált.

| (82) | A fentiekben leírt tendencia azt jelzi, hogy a gazdasági ágazat sérülékeny helyzetben van a korábbi vizsgálathoz viszonyítva, amely az uniós gazdasági ágazat 3,6 %-os nyereségességét mutatta ki a felülvizsgálati időszakban.

  13. táblázat –   Nyereségesség | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós értékesítések nyereségessége | –1,7 % | 0,6 % | –2,2 % | –1,1 % |
| Index (2007 = 100) | – 100 | 33 | – 129 | –68 |

(82)

A fentiekben leírt tendencia azt jelzi, hogy a gazdasági ágazat sérülékeny helyzetben van a korábbi vizsgálathoz viszonyítva, amely az uniós gazdasági ágazat 3,6 %-os nyereségességét mutatta ki a felülvizsgálati időszakban.

13. táblázat –   Nyereségesség

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Az uniós értékesítések nyereségessége

–1,7 %

0,6 %

–2,2 %

–1,1 %

Index (2007 = 100)

– 100

33

– 129

–68

| (83) | A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél – állításait alátámasztó írásos bizonyíték benyújtása nélkül – azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes hatékonysága javítására és teljesítménye növelésére. A vizsgálat ezzel ellentétben kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat egyértelmű erőfeszítéseket tett a dömpingelt behozatalok által az árakra gyakorolt nyomáshoz való alkalmazkodásra és a költséghatékonyság fokozására azáltal, hogy az Unión belül áthelyezte gyártási egységeit, a (85) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően. Ezért ezeket az állításokat elutasították. |
| --- | --- |

(83)

A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél – állításait alátámasztó írásos bizonyíték benyújtása nélkül – azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes hatékonysága javítására és teljesítménye növelésére. A vizsgálat ezzel ellentétben kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat egyértelmű erőfeszítéseket tett a dömpingelt behozatalok által az árakra gyakorolt nyomáshoz való alkalmazkodásra és a költséghatékonyság fokozására azáltal, hogy az Unión belül áthelyezte gyártási egységeit, a (85) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően. Ezért ezeket az állításokat elutasították.

k)   Beruházások megtérülése

| (84) | Az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységekbe történő beruházás lényegesen csökkent a figyelembe vett időszakban: a 2007. évi 21 491 000 euróról 11 738 000 euróra esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt. Ez nagyrészt a 2008-ban kezdődött és mélypontját a felülvizsgálati időszakban elért gazdasági válságnak tulajdonítható, amely alatt az új tőkéhez való hozzáférés rendkívül nehéznek bizonyult, és az értékesítési előrejelzések is borúlátóak voltak. |
| --- | --- |

(84)

Az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységekbe történő beruházás lényegesen csökkent a figyelembe vett időszakban: a 2007. évi 21 491 000 euróról 11 738 000 euróra esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt. Ez nagyrészt a 2008-ban kezdődött és mélypontját a felülvizsgálati időszakban elért gazdasági válságnak tulajdonítható, amely alatt az új tőkéhez való hozzáférés rendkívül nehéznek bizonyult, és az értékesítési előrejelzések is borúlátóak voltak.

| (85) | Meg kell jegyezni, hogy a beruházások számottevő része a gyártási folyamat hatékonyságának növelése és a legújabb technológiák követése érdekében történt E folyamat keretében a termelési kapacitás egy része a nyugat-európai országokból a kelet-európai országokba vándorolt: ezáltal a termelés a tagállamok legnagyobb részét átfogta, ami az uniós gazdasági ágazat dinamizmusának és a versenyképesség érdekében tett erőfeszítéseinek a jele.

  14. táblázat –   Beruházások és a beruházások megtérülése | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások (ezer EUR) | 21 491 | 21 743 | 10 701 | 11 738 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 101 | 50 | 55 |
| Beruházások megtérülése | –16 % | 5 % | –20 % | –10 % |

(85)

Meg kell jegyezni, hogy a beruházások számottevő része a gyártási folyamat hatékonyságának növelése és a legújabb technológiák követése érdekében történt E folyamat keretében a termelési kapacitás egy része a nyugat-európai országokból a kelet-európai országokba vándorolt: ezáltal a termelés a tagállamok legnagyobb részét átfogta, ami az uniós gazdasági ágazat dinamizmusának és a versenyképesség érdekében tett erőfeszítéseinek a jele.

14. táblázat –   Beruházások és a beruházások megtérülése

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Beruházások (ezer EUR)

21 491

21 743

10 701

11 738

Index (2007 = 100)

100

101

50

55

Beruházások megtérülése

–16 %

5 %

–20 %

–10 %

| (86) | Az egyik gyártó szerkezeti adottságai miatt nem tudott megfelelő információt szolgáltatni a beruházások megtérülésének kiszámításához az előállított tárgyi eszközök nettó termeléséről a figyelembe vett időszak tekintetében. Ennek megfelelően e vállalkozás adatait ki kellett zárni a beruházások érintett időszak tekintetében történő megtérülésének vizsgálatakor. |
| --- | --- |

(86)

Az egyik gyártó szerkezeti adottságai miatt nem tudott megfelelő információt szolgáltatni a beruházások megtérülésének kiszámításához az előállított tárgyi eszközök nettó termeléséről a figyelembe vett időszak tekintetében. Ennek megfelelően e vállalkozás adatait ki kellett zárni a beruházások érintett időszak tekintetében történő megtérülésének vizsgálatakor.

| (87) | A beruházások megtérülése a nyereségesség alakulását követte. 2007-ben a mintába felvett uniós gyártók beruházásainak megtérülése negatív volt (– 16 %); ez az érték a felülvizsgálati időszakban kismérték növekedett, elérve a – 10 %-ot. |
| --- | --- |

(87)

A beruházások megtérülése a nyereségesség alakulását követte. 2007-ben a mintába felvett uniós gyártók beruházásainak megtérülése negatív volt (– 16 %); ez az érték a felülvizsgálati időszakban kismérték növekedett, elérve a – 10 %-ot.

l)   Pénzforgalom és tőkebevonási képesség

| (88) | Egy gyártó szerkezeti okokból nem tudott helytálló információt szolgáltatni a figyelembe vett időszakot jellemző pénzforgalomra vonatkozóan, így lehetetlen volt felbecsülni tevékenysége kerékpárokkal kapcsolatos szegmensének pénzforgalmát. Ennek megfelelően e vállalkozás adatait az érintett időszakra jellemző pénzforgalom vizsgálatakor ki kellett zárni. |
| --- | --- |

(88)

Egy gyártó szerkezeti okokból nem tudott helytálló információt szolgáltatni a figyelembe vett időszakot jellemző pénzforgalomra vonatkozóan, így lehetetlen volt felbecsülni tevékenysége kerékpárokkal kapcsolatos szegmensének pénzforgalmát. Ennek megfelelően e vállalkozás adatait az érintett időszakra jellemző pénzforgalom vizsgálatakor ki kellett zárni.

| (89) | A pénzforgalom – amely az ágazat önfinanszírozó képességére utal – pozitív tendenciát mutatott a vizsgált időszakban. 2007 és a felülvizsgálati időszak között azonban a pénzforgalom mintegy 33 %-kal csökkent. A részletes adatok a következők:

  15. táblázat –   Pénzforgalom | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzforgalom (ezer EUR) | 19 981 | 20 767 | 19 261 | 13 350 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 104 | 96 | 67 |

(89)

A pénzforgalom – amely az ágazat önfinanszírozó képességére utal – pozitív tendenciát mutatott a vizsgált időszakban. 2007 és a felülvizsgálati időszak között azonban a pénzforgalom mintegy 33 %-kal csökkent. A részletes adatok a következők:

15. táblázat –   Pénzforgalom

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Pénzforgalom (ezer EUR)

19 981

20 767

19 261

13 350

Index (2007 = 100)

100

104

96

67

| (90) | A mintába felvett gyártók vagy vállalati forrásokból – amennyiben cégcsoporthoz tartoznak –, vagy pedig bankkölcsönök révén vonnak be tőkét. Más esetekben a finanszírozási forrás a vállalkozás által generált pénzforgalom. Jelentős tőkebevonási nehézségek egyik mintába felvett gyártónál sem mutatkoztak. |
| --- | --- |

(90)

A mintába felvett gyártók vagy vállalati forrásokból – amennyiben cégcsoporthoz tartoznak –, vagy pedig bankkölcsönök révén vonnak be tőkét. Más esetekben a finanszírozási forrás a vállalkozás által generált pénzforgalom. Jelentős tőkebevonási nehézségek egyik mintába felvett gyártónál sem mutatkoztak.

m)   Bérek

| (91) | A figyelembe vett időszakban az egy alkalmazottra jutó bérköltség 11 %-kal növekedett. Ez az jelzi, hogy a gyártók a valamivel bonyolultabb technológiájú termékek felé fordultak.

  16. táblázat –   Bérek | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bérköltség alkalmazottanként (EUR-ban) | 20 239 | 20 880 | 22 499 | 22 541 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 103 | 111 | 111 |

(91)

A figyelembe vett időszakban az egy alkalmazottra jutó bérköltség 11 %-kal növekedett. Ez az jelzi, hogy a gyártók a valamivel bonyolultabb technológiájú termékek felé fordultak.

16. táblázat –   Bérek

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Bérköltség alkalmazottanként (EUR-ban)

20 239

20 880

22 499

22 541

Index (2007 = 100)

100

103

111

111

| (92) | A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a munkavállalónkénti foglalkoztatási költségek nőttek, miközben a kínálat csökkent, és ez azt jelzi, hogy a gazdasági ágazat saját maga okozta az őt ért kárt. A fenti táblázatban szereplő adatok szerint a bérköltség valóban emelkedett 11 %-kal a figyelembe vett időszak alatt. A (70) preambulumbekezdésben szereplő magyarázatnak megfelelően azonban az alkalmazottak száma 9 %-kal csökkent. A teljes bérköltség ezért mindössze 2 %-kal nőtt. Ennek megfelelően az uniós gazdasági ágazat nyereségességére gyakorolt általános hatás elenyésző. |
| --- | --- |

(92)

A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a munkavállalónkénti foglalkoztatási költségek nőttek, miközben a kínálat csökkent, és ez azt jelzi, hogy a gazdasági ágazat saját maga okozta az őt ért kárt. A fenti táblázatban szereplő adatok szerint a bérköltség valóban emelkedett 11 %-kal a figyelembe vett időszak alatt. A (70) preambulumbekezdésben szereplő magyarázatnak megfelelően azonban az alkalmazottak száma 9 %-kal csökkent. A teljes bérköltség ezért mindössze 2 %-kal nőtt. Ennek megfelelően az uniós gazdasági ágazat nyereségességére gyakorolt általános hatás elenyésző.

7.   A kárra vonatkozó következtetés

| (93) | A hatályos dömpingellenes intézkedések egyértelműen befolyásolták az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Az uniós ágazatnak bizonyos mértékben valóban előnyére vált az állandó piaci részesedést biztosító intézkedések megléte. Az uniós termelés azonban ennek ellenére csökkent, és a haszonkulcs továbbra sem volt kielégítő. A további növekedés és nyereség lehetőségét teljes mértékben aláásta a dömpingelt behozatalok által az árakra és mennyiségekre gyakorolt nyomás. |
| --- | --- |

(93)

A hatályos dömpingellenes intézkedések egyértelműen befolyásolták az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Az uniós ágazatnak bizonyos mértékben valóban előnyére vált az állandó piaci részesedést biztosító intézkedések megléte. Az uniós termelés azonban ennek ellenére csökkent, és a haszonkulcs továbbra sem volt kielégítő. A további növekedés és nyereség lehetőségét teljes mértékben aláásta a dömpingelt behozatalok által az árakra és mennyiségekre gyakorolt nyomás.

| (94) | Amint azt az (53) preambulumbekezdés is kifejti, a Kínából származó behozatal mennyisége csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között. Az importált mennyiség azonban 2008 és 2009 között esett vissza a legnagyobb mértékben, amikor a Kínából származó behozatalok ára jelentősen emelkedett. Ennek ellenére – amint azt a vizsgálat kimutatta és az (58) preambulumbekezdés kifejtette – ez az áremelkedés nem volt megfelelő mértékű ahhoz, hogy a gazdasági ágazat helyzete javuljon. A Kínából származó behozatalok nem kevesebb, mint 53 %-os áralákínálást jelentettek az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest. |
| --- | --- |

(94)

Amint azt az (53) preambulumbekezdés is kifejti, a Kínából származó behozatal mennyisége csökkent 2007 és a felülvizsgálati időszak között. Az importált mennyiség azonban 2008 és 2009 között esett vissza a legnagyobb mértékben, amikor a Kínából származó behozatalok ára jelentősen emelkedett. Ennek ellenére – amint azt a vizsgálat kimutatta és az (58) preambulumbekezdés kifejtette – ez az áremelkedés nem volt megfelelő mértékű ahhoz, hogy a gazdasági ágazat helyzete javuljon. A Kínából származó behozatalok nem kevesebb, mint 53 %-os áralákínálást jelentettek az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest.

| (95) | Egyértelmű, hogy a gazdasági ágazat sérülékeny helyzetben van, és veszteséget produkál. Az uniós gyártók pénzügyi teljesítményével – például a nyereségességgel, a beruházások megtérülésével és a pénzforgalommal – kapcsolatos szinte valamennyi kármutató negatív irányba mozdult el a figyelembe vett időszak alatt. Nem állítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete szilárd lenne. Mi több, az uniós gazdasági ágazat helyzetét adott esetben tovább súlyosbíthatta az intézkedéseket esetlegesen kijátszó behozatalok által gyakorolt nyomás. |
| --- | --- |

(95)

Egyértelmű, hogy a gazdasági ágazat sérülékeny helyzetben van, és veszteséget produkál. Az uniós gyártók pénzügyi teljesítményével – például a nyereségességgel, a beruházások megtérülésével és a pénzforgalommal – kapcsolatos szinte valamennyi kármutató negatív irányba mozdult el a figyelembe vett időszak alatt. Nem állítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete szilárd lenne. Mi több, az uniós gazdasági ágazat helyzetét adott esetben tovább súlyosbíthatta az intézkedéseket esetlegesen kijátszó behozatalok által gyakorolt nyomás.

| (96) | A fentiek alapján ezért megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat teljes egésze továbbra is sebezhető gazdasági helyzetben van, és az alaprendelet 3. cikkének értelmében vett jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(96)

A fentiek alapján ezért megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat teljes egésze továbbra is sebezhető gazdasági helyzetben van, és az alaprendelet 3. cikkének értelmében vett jelentős kár érte.

8.   A dömpingelt behozatal és más tényezők hatása

8.1.   A dömpingelt behozatal hatása

| (97) | Az uniós felhasználás megcsappanásával párhuzamosan a Kínából származó behozatal piaci részesedése kismértékben, 4,4 %-ról 3,1 %-ra csökkent (lásd az (53) preambulumbekezdést). Amint azt az (58) preambulumbekezdés is említi, a számítások arra utalnak, hogy a Kínából származó behozatal a dömpingellenes vám levonása után 53 %-kal kínált az uniós gazdasági ágazat árai alá a felülvizsgálati időszakban. Hangsúlyozni kell, hogy a vámtétel 48,5 %-os. Az alákínálás szintje tehát egyrészt a hatályos vámok hatékonyságát, másrészt az intézkedések további alkalmazásának szükségességét bizonyítja. Ezt a következtetést támasztja alá az a tény, hogy a megállapított alákínálás a legutóbbi felülvizsgálat során tapasztalttal megegyező mértékű volt. A Kínából származó dömpingelt behozatalok tehát továbbra is jelentős káros hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat áraira, és valószínű, hogy ez a hatás továbbra is fennáll majd (lásd a fenti (58) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(97)

Az uniós felhasználás megcsappanásával párhuzamosan a Kínából származó behozatal piaci részesedése kismértékben, 4,4 %-ról 3,1 %-ra csökkent (lásd az (53) preambulumbekezdést). Amint azt az (58) preambulumbekezdés is említi, a számítások arra utalnak, hogy a Kínából származó behozatal a dömpingellenes vám levonása után 53 %-kal kínált az uniós gazdasági ágazat árai alá a felülvizsgálati időszakban. Hangsúlyozni kell, hogy a vámtétel 48,5 %-os. Az alákínálás szintje tehát egyrészt a hatályos vámok hatékonyságát, másrészt az intézkedések további alkalmazásának szükségességét bizonyítja. Ezt a következtetést támasztja alá az a tény, hogy a megállapított alákínálás a legutóbbi felülvizsgálat során tapasztalttal megegyező mértékű volt. A Kínából származó dömpingelt behozatalok tehát továbbra is jelentős káros hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat áraira, és valószínű, hogy ez a hatás továbbra is fennáll majd (lásd a fenti (58) preambulumbekezdést).

8.2.   A gazdasági válság hatása

| (98) | Mivel a felülvizsgálati időszakban nehéz gazdasági körülmények uralkodtak, a fogyasztás csökkent a kerékpárok piacán. A fogyasztás alakulását követve a termelés és a foglalkoztatás is visszaesett. Mivel a kerékpárágazatot nem jellemzik magas állandó költségek, a termelés csökkenése nem befolyásolta az uniós kerékpárágazat nyereségességét. |
| --- | --- |

(98)

Mivel a felülvizsgálati időszakban nehéz gazdasági körülmények uralkodtak, a fogyasztás csökkent a kerékpárok piacán. A fogyasztás alakulását követve a termelés és a foglalkoztatás is visszaesett. Mivel a kerékpárágazatot nem jellemzik magas állandó költségek, a termelés csökkenése nem befolyásolta az uniós kerékpárágazat nyereségességét.

| (99) | A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat növelte gyártási kapacitását akkor, amikor az uniós fogyasztás csökkent, ez pedig kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Ez az állítás ellentmond a fogyasztásban és a kapacitásban az (52) és (67) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint bekövetkezett változásoknak. A fogyasztás elsősorban 2008 és 2009 között csökkent, miközben a gyártási kapacitás egy évvel azt megelőzően, vagyis 2007-ben és 2008-ban nőtt. Ennek megfelelően ezt az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(99)

A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat növelte gyártási kapacitását akkor, amikor az uniós fogyasztás csökkent, ez pedig kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Ez az állítás ellentmond a fogyasztásban és a kapacitásban az (52) és (67) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint bekövetkezett változásoknak. A fogyasztás elsősorban 2008 és 2009 között csökkent, miközben a gyártási kapacitás egy évvel azt megelőzően, vagyis 2007-ben és 2008-ban nőtt. Ennek megfelelően ezt az állítást el kellett utasítani.

8.3.   Más országokból származó behozatal

| (100) | Amint az az (59) preambulumbekezdésből kitűnik, a más harmadik országokból származó behozatal volumene a felhasználás alakulásával párhuzamosan 6 %-kal esett vissza. A más országokból származó behozatalok piaci részesedése 40 %-ról (2007) 42 %-ra (felülvizsgálati időszak) emelkedett. Az ezekből az országokból származó behozatal átlagára 2007 és a felülvizsgálati időszak között 6 %-kal növekedett. Az érintett termék behozatala főként Tajvanról, Thaiföldről és Srí Lankáról származott. |
| --- | --- |

(100)

Amint az az (59) preambulumbekezdésből kitűnik, a más harmadik országokból származó behozatal volumene a felhasználás alakulásával párhuzamosan 6 %-kal esett vissza. A más országokból származó behozatalok piaci részesedése 40 %-ról (2007) 42 %-ra (felülvizsgálati időszak) emelkedett. Az ezekből az országokból származó behozatal átlagára 2007 és a felülvizsgálati időszak között 6 %-kal növekedett. Az érintett termék behozatala főként Tajvanról, Thaiföldről és Srí Lankáról származott.

| (101) | A Tajvanról származó behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban kismértékben emelkedett (14 %-ról 15 %-ra). A rendelkezésre álló információk azonban arra engednek következtetni, hogy – amint azt az (60) preambulumbekezdés is kifejti – a Tajvanról származó behozatalok tisztességes feltételek mellett versenyeznek az Unióban előállított kerékpárokkal. |
| --- | --- |

(101)

A Tajvanról származó behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban kismértékben emelkedett (14 %-ról 15 %-ra). A rendelkezésre álló információk azonban arra engednek következtetni, hogy – amint azt az (60) preambulumbekezdés is kifejti – a Tajvanról származó behozatalok tisztességes feltételek mellett versenyeznek az Unióban előállított kerékpárokkal.

| (102) | A Thaiföldről származó behozatalok piaci részesedése nem változott a figyelembe vett időszakban. Amint azt a (61) preambulumbekezdés kifejti, a rendelkezésre álló információ arra utal, hogy a felülvizsgálati időszakban ezeket a behozatalokat az Unióban gyártott hasonló kerékpárokhoz viszonyítva versenyképes áron értékesítették. |
| --- | --- |

(102)

A Thaiföldről származó behozatalok piaci részesedése nem változott a figyelembe vett időszakban. Amint azt a (61) preambulumbekezdés kifejti, a rendelkezésre álló információ arra utal, hogy a felülvizsgálati időszakban ezeket a behozatalokat az Unióban gyártott hasonló kerékpárokhoz viszonyítva versenyképes áron értékesítették.

| (103) | A Srí Lankáról származó behozatalok a figyelembe vett időszakban 92 %-kal emelkedtek. Piaci részesedésük 5 % volt a felülvizsgálati időszak alatt. A Srí Lankáról származó behozatalok között azonban állítólag Kínából származó kerékpárok is szerepelnek (lásd a (62) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(103)

A Srí Lankáról származó behozatalok a figyelembe vett időszakban 92 %-kal emelkedtek. Piaci részesedésük 5 % volt a felülvizsgálati időszak alatt. A Srí Lankáról származó behozatalok között azonban állítólag Kínából származó kerékpárok is szerepelnek (lásd a (62) preambulumbekezdést).

| (104) | Következésképpen az Unióba irányuló kerékpárok legjelentősebb exportőrei közé tartozó Tajvan és Thaiföld nem gyakorolhatott kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére, különös tekintettel az általuk alkalmazott árszínvonalra (az uniós gazdasági ágazat áraihoz hasonló, sőt annál magasabb árak). Nem zárható ki azonban, hogy az állítólagosan Srí Lankáról származó behozatalok hozzájárulnak az uniós gazdasági ágazatot érő kárhoz. |
| --- | --- |

(104)

Következésképpen az Unióba irányuló kerékpárok legjelentősebb exportőrei közé tartozó Tajvan és Thaiföld nem gyakorolhatott kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére, különös tekintettel az általuk alkalmazott árszínvonalra (az uniós gazdasági ágazat áraihoz hasonló, sőt annál magasabb árak). Nem zárható ki azonban, hogy az állítólagosan Srí Lankáról származó behozatalok hozzájárulnak az uniós gazdasági ágazatot érő kárhoz.

8.4.   Az intézkedések kijátszása

| (105) | Bizonyítékokkal alátámasztott állítások szerint a kínai exportőrök különböző országokon keresztüli behozatalok révén folyamatosan kijátsszák az intézkedéseket, és ezek a behozatalok kárt okoznak az uniós gazdasági ágazatnak. Figyelemmel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által korábban talált, az intézkedések kijátszását alátámasztó bizonyítékra – amely konkrétan a Fülöp-szigeteken keresztüli behozatalokat érintette –, nem zárható ki, hogy ez a jogellenes magatartás továbbra is megjelenik a piacon, és kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(105)

Bizonyítékokkal alátámasztott állítások szerint a kínai exportőrök különböző országokon keresztüli behozatalok révén folyamatosan kijátsszák az intézkedéseket, és ezek a behozatalok kárt okoznak az uniós gazdasági ágazatnak. Figyelemmel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által korábban talált, az intézkedések kijátszását alátámasztó bizonyítékra – amely konkrétan a Fülöp-szigeteken keresztüli behozatalokat érintette –, nem zárható ki, hogy ez a jogellenes magatartás továbbra is megjelenik a piacon, és kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak.

E.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Előzetes megjegyzések

| (106) | Amint azt a (66)–(91) preambulumbekezdés is említi, a dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy bizonyos mértékben kiheverje az elszenvedett kárt. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat bizonytalan és sérülékeny helyzetbe került, és továbbra is ki volt téve a Kínából származó dömpingelt behozatal káros hatásainak. |
| --- | --- |

(106)

Amint azt a (66)–(91) preambulumbekezdés is említi, a dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy bizonyos mértékben kiheverje az elszenvedett kárt. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat bizonytalan és sérülékeny helyzetbe került, és továbbra is ki volt téve a Kínából származó dömpingelt behozatal káros hatásainak.

| (107) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság felmérte az érintett országból származó behozatalt, hogy megállapítsa, fennáll-e a kár folytatódásának valószínűsége. |
| --- | --- |

(107)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság felmérte az érintett országból származó behozatalt, hogy megállapítsa, fennáll-e a kár folytatódásának valószínűsége.

2.   A Kínából származó export volumene

| (108) | Amint arra a (40) preambulumbekezdés is rámutat, a kínai kerékpárgyártó ágazat exportorientált. A kínai kerékpárok a világ minden jelentős piacán jelen vannak, különösen az Egyesült Államokban és Japánban, ahol domináns pozíciót foglalnak el a piacon. Amint az a korábbi vizsgálatból (11) is kiderül, a kilencvenes évek végén a kínai exportáló gyártók, miután a dömpingellenes vámok bevezetését követően két évig távol maradtak az Egyesült Államok piacától, igen rövid idő alatt számottevően meg tudták erősíteni piaci jelenlétüket. 2009-ben a Kínából származó kerékpárok Egyesült Államokba irányuló kivitele 14 055 000 darabot tett ki, a teljes felhasználás pedig 14 888 000 darab volt. |
| --- | --- |

(108)

Amint arra a (40) preambulumbekezdés is rámutat, a kínai kerékpárgyártó ágazat exportorientált. A kínai kerékpárok a világ minden jelentős piacán jelen vannak, különösen az Egyesült Államokban és Japánban, ahol domináns pozíciót foglalnak el a piacon. Amint az a korábbi vizsgálatból (11) is kiderül, a kilencvenes évek végén a kínai exportáló gyártók, miután a dömpingellenes vámok bevezetését követően két évig távol maradtak az Egyesült Államok piacától, igen rövid idő alatt számottevően meg tudták erősíteni piaci jelenlétüket. 2009-ben a Kínából származó kerékpárok Egyesült Államokba irányuló kivitele 14 055 000 darabot tett ki, a teljes felhasználás pedig 14 888 000 darab volt.

| (109) | Mindez azt jelzi, hogy a kínai gyártók igen rövid időn belül exportálni tudják termékeiket, gyorsan be tudnak törni új piacokra, és hosszú időn keresztül képesek megőrizni domináns pozíciójukat. |
| --- | --- |

(109)

Mindez azt jelzi, hogy a kínai gyártók igen rövid időn belül exportálni tudják termékeiket, gyorsan be tudnak törni új piacokra, és hosszú időn keresztül képesek megőrizni domináns pozíciójukat.

| (110) | A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén nem nőne jelentősen a kínai kerékpár-behozatal, mert a kínai exportőrök nehészségekbe ütköznek a kerékpárokra vonatkozó európai biztonsági szabványoknak (EN 14764, EN 14765, EN 14766 és EN 14781) való megfelelés terén. Ezt az állítást azonban nem támasztották alá ezt bizonyító dokumentummal. Ellenkezőleg, a vizsgálat megállapította, hogy a Kínából már behozott kerékpárok és kerékpár-alkatrészek jelentős része megfelel a szükséges biztonsági szabványoknak. Ezért nem megalapozott azt feltételzni, hogy a kínai gyártók ne tudnák betartani a kerékpárokra hatályban lévő biztonsági szabványokat. Az állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(110)

A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén nem nőne jelentősen a kínai kerékpár-behozatal, mert a kínai exportőrök nehészségekbe ütköznek a kerékpárokra vonatkozó európai biztonsági szabványoknak (EN 14764, EN 14765, EN 14766 és EN 14781) való megfelelés terén. Ezt az állítást azonban nem támasztották alá ezt bizonyító dokumentummal. Ellenkezőleg, a vizsgálat megállapította, hogy a Kínából már behozott kerékpárok és kerékpár-alkatrészek jelentős része megfelel a szükséges biztonsági szabványoknak. Ezért nem megalapozott azt feltételzni, hogy a kínai gyártók ne tudnák betartani a kerékpárokra hatályban lévő biztonsági szabványokat. Az állítást ezért elutasították.

3.   Szabad kapacitás Kína piacán

| (111) | A vizsgálat során összegyűjtött adatok azt mutatják, hogy a kínai ágazat jelentős szabad kapacitással rendelkezik (lásd a (41) preambulumbekezdést). Egyértelmű jelek utalnak arra, hogy e szabad kapacitás nagy része dömpingellenes rendelkezések hiányában felhasználható lenne az Unióba irányuló kivitel mennyiségének növelésére. Ezt leginkább az a tény támasztja alá, hogy nincsenek arra utaló jelek, hogy a kínai belföldi piac vagy harmadik országbeli piacok képesek lennének a Kínából származó többlettermelés felvételére. |
| --- | --- |

(111)

A vizsgálat során összegyűjtött adatok azt mutatják, hogy a kínai ágazat jelentős szabad kapacitással rendelkezik (lásd a (41) preambulumbekezdést). Egyértelmű jelek utalnak arra, hogy e szabad kapacitás nagy része dömpingellenes rendelkezések hiányában felhasználható lenne az Unióba irányuló kivitel mennyiségének növelésére. Ezt leginkább az a tény támasztja alá, hogy nincsenek arra utaló jelek, hogy a kínai belföldi piac vagy harmadik országbeli piacok képesek lennének a Kínából származó többlettermelés felvételére.

| (112) | Emellett a nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a kínai foglalkoztatási költségek emelkedése jelentősen korlátozná a kínai gyártási kapacitás növekedését. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a (26) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai exportáló gyártók rendkívül csekély mértékben működtek együtt, és nem nyújtották be a kínai munkaerőköltségre és kapacitásra vonatkozó adatokat. Emellett az érintett fél nem nyújtott be semmilyen, állításait alátámasztó bizonyítékot. Állítását ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(112)

Emellett a nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy a kínai foglalkoztatási költségek emelkedése jelentősen korlátozná a kínai gyártási kapacitás növekedését. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a (26) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai exportáló gyártók rendkívül csekély mértékben működtek együtt, és nem nyújtották be a kínai munkaerőköltségre és kapacitásra vonatkozó adatokat. Emellett az érintett fél nem nyújtott be semmilyen, állításait alátámasztó bizonyítékot. Állítását ezért el kellett utasítani.

4.   Az intézkedések kijátszására vonatkozó állítások

| (113) | Amint arra a (105) preambulumbekezdés rámutat, bizonyítékokkal alátámasztott állítások szerint a kínai exportőrök különböző országokon keresztüli behozatalok révén folyamatosan kijátsszák az intézkedéseket. Ezt a Fülöp-szigetek esetében az OLAF is megerősítette. Ez a magatartás azt jelzi, hogy a kínai exportőrök fokozott érdeklődést tanúsítanak a vonzó uniós piac iránt. |
| --- | --- |

(113)

Amint arra a (105) preambulumbekezdés rámutat, bizonyítékokkal alátámasztott állítások szerint a kínai exportőrök különböző országokon keresztüli behozatalok révén folyamatosan kijátsszák az intézkedéseket. Ezt a Fülöp-szigetek esetében az OLAF is megerősítette. Ez a magatartás azt jelzi, hogy a kínai exportőrök fokozott érdeklődést tanúsítanak a vonzó uniós piac iránt.

5.   Következtetés

| (114) | Az uniós gazdasági ágazat évekig szenvedett a Kínából származó dömpingelt behozatal hatásaitól, és jelenleg is bizonytalan gazdasági helyzetben van. |
| --- | --- |

(114)

Az uniós gazdasági ágazat évekig szenvedett a Kínából származó dömpingelt behozatal hatásaitól, és jelenleg is bizonytalan gazdasági helyzetben van.

| (115) | Amint az a fentiekből kitűnik, a hatályos dömpingellenes intézkedéseknek köszönhetően az uniós gazdasági ágazatnak sikerült kihevernie a kínai dömping hatásait. A felülvizsgálati időszak alatt azonban az ágazat nehéz gazdasági helyzetbe került. Amennyiben az uniós gazdasági ágazat az érintett országból származó, alacsony áron értékesített, nagyobb mennyiségű dömpingelt behozatallal szembesülne, valószínű, hogy ez értékesítéseinek, piaci részesedésének, eladási árainak és pénzügyi helyzetének további romlásához vezetne. |
| --- | --- |

(115)

Amint az a fentiekből kitűnik, a hatályos dömpingellenes intézkedéseknek köszönhetően az uniós gazdasági ágazatnak sikerült kihevernie a kínai dömping hatásait. A felülvizsgálati időszak alatt azonban az ágazat nehéz gazdasági helyzetbe került. Amennyiben az uniós gazdasági ágazat az érintett országból származó, alacsony áron értékesített, nagyobb mennyiségű dömpingelt behozatallal szembesülne, valószínű, hogy ez értékesítéseinek, piaci részesedésének, eladási árainak és pénzügyi helyzetének további romlásához vezetne.

| (116) | Ezenkívül megállapítást nyert, hogy az a tény, hogy a kínai gyártók eladási árai átlagosan 53 %-os áralákínálást jelentenek az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest, arra enged következtetni, hogy intézkedések hiányában a kínai exportáló gyártók valószínűleg az uniós gazdasági ágazat árainál jelentősen alacsonyabb áron exportálnák az érintett terméket az Unió piacára (lásd az (58) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(116)

Ezenkívül megállapítást nyert, hogy az a tény, hogy a kínai gyártók eladási árai átlagosan 53 %-os áralákínálást jelentenek az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest, arra enged következtetni, hogy intézkedések hiányában a kínai exportáló gyártók valószínűleg az uniós gazdasági ágazat árainál jelentősen alacsonyabb áron exportálnák az érintett terméket az Unió piacára (lásd az (58) preambulumbekezdést).

| (117) | Tekintettel a vizsgálat eredményeire, vagyis a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásra, a kínai gazdasági ágazat exportorientáltságára és a kínai exportőrök által a külföldi piacokon tanúsított múltbeli magatartásra, az intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel a kár folytatódását eredményezné. |
| --- | --- |

(117)

Tekintettel a vizsgálat eredményeire, vagyis a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásra, a kínai gazdasági ágazat exportorientáltságára és a kínai exportőrök által a külföldi piacokon tanúsított múltbeli magatartásra, az intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel a kár folytatódását eredményezné.

| (118) | Végezetül, amint arra a (105) és (113) preambulumbekezdés is rámutat, az intézkedések kijátszása nagymértékben arra utal, hogy a dömping folytatódása valószínű. Egyértelmű, hogy az európai piac továbbra is vonzó piacot jelent a kínai exportáló gyártók számára, amelyek dömpingellenes rendelkezések hiányában nagy valószínűséggel növelnék az EU-ba irányuló kivitelek mennyiségét. |
| --- | --- |

(118)

Végezetül, amint arra a (105) és (113) preambulumbekezdés is rámutat, az intézkedések kijátszása nagymértékben arra utal, hogy a dömping folytatódása valószínű. Egyértelmű, hogy az európai piac továbbra is vonzó piacot jelent a kínai exportáló gyártók számára, amelyek dömpingellenes rendelkezések hiányában nagy valószínűséggel növelnék az EU-ba irányuló kivitelek mennyiségét.

F.   AZ UNIÓS ÉRDEK

1.   Bevezetés

| (119) | A Bizottság az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó következtetés ellenére egyértelműen levonható-e az a következtetés, hogy a Kínából származó behozatalok vonatkozásában bevezetett dömpingellenes intézkedések fenntartása nem szolgálja az Unió érdekeit. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó következtetés ellenére egyértelműen levonható-e az a következtetés, hogy a Kínából származó behozatalok vonatkozásában bevezetett dömpingellenes intézkedések fenntartása nem szolgálja az Unió érdekeit.

| (120) | Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatok során az intézkedések elfogadása nem minősült ellentétesnek az Unió érdekével. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul hátrányos hatását is értékeljék. |
| --- | --- |

(120)

Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatok során az intézkedések elfogadása nem minősült ellentétesnek az Unió érdekével. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul hátrányos hatását is értékeljék.

| (121) | Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(121)

Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (122) | Az uniós kerékpárágazat tisztességes piaci feltételek mellett életképesnek és versenyképesnek bizonyult. A vizsgálat ugyanakkor rámutatott arra, hogy a gazdasági ágazat pozíciója továbbra is gyenge, és pénzügyi eredményei a nullszaldóhoz közelinek mondhatók. Fontos tehát, hogy az uniós piacon hatékony versenyfeltételek álljanak fenn. |
| --- | --- |

(122)

Az uniós kerékpárágazat tisztességes piaci feltételek mellett életképesnek és versenyképesnek bizonyult. A vizsgálat ugyanakkor rámutatott arra, hogy a gazdasági ágazat pozíciója továbbra is gyenge, és pénzügyi eredményei a nullszaldóhoz közelinek mondhatók. Fontos tehát, hogy az uniós piacon hatékony versenyfeltételek álljanak fenn.

| (123) | Ezenkívül, mivel az uniós gazdasági ágazat nagymértékben fejlesztett ki új kerékpármodelleket, az ilyen fejlesztéseket is a gazdasági ágazat javára lehetne fordítani az értékesítések volumene és az árak tekintetében, amennyiben a dömpingelt behozatalok jelentette nyomást intézkedések révén ellenőrzés alatt lehetne tartani. |
| --- | --- |

(123)

Ezenkívül, mivel az uniós gazdasági ágazat nagymértékben fejlesztett ki új kerékpármodelleket, az ilyen fejlesztéseket is a gazdasági ágazat javára lehetne fordítani az értékesítések volumene és az árak tekintetében, amennyiben a dömpingelt behozatalok jelentette nyomást intézkedések révén ellenőrzés alatt lehetne tartani.

| (124) | A Bizottság megítélése szerint az intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára, amely így értékesítési volumenét és adott esetben eladási árait is fenn tudná tartani és esetleg növelni is tudná, ezáltal megfelelő nyereségre téve szert ahhoz, hogy folytathassa az új technológiákba történő beruházásait. |
| --- | --- |

(124)

A Bizottság megítélése szerint az intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára, amely így értékesítési volumenét és adott esetben eladási árait is fenn tudná tartani és esetleg növelni is tudná, ezáltal megfelelő nyereségre téve szert ahhoz, hogy folytathassa az új technológiákba történő beruházásait.

| (125) | Ezzel szemben a Kínából származó behozatalokra vonatkozó intézkedések hatályvesztése esetén valószínű, hogy további kereskedelmi torzulások mutatkoznának, és ez elkerülhetetlenül leállítaná az uniós gazdasági ágazat helyreállásának folyamatát. Tekintettel a Kínában rendelkezésre álló szabad termelési kapacitásra és a kínai exportőrök által korábban a külföldi piacokon tanúsított magatartásra, egyértelmű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat helyreállása vagy akár csak pozíciójának megtartása igen nehéz, sőt, adott esetben lehetetlen lenne. Máskülönben valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete tovább romlik, ami az uniós termelési kapacitás további csökkenéséhez és számos termelő vállalat bezárásához vezethet. Ezért megállapítást nyer, hogy a dömpingellenes intézkedések az uniós gazdasági ágazat érdekében állnak. |
| --- | --- |

(125)

Ezzel szemben a Kínából származó behozatalokra vonatkozó intézkedések hatályvesztése esetén valószínű, hogy további kereskedelmi torzulások mutatkoznának, és ez elkerülhetetlenül leállítaná az uniós gazdasági ágazat helyreállásának folyamatát. Tekintettel a Kínában rendelkezésre álló szabad termelési kapacitásra és a kínai exportőrök által korábban a külföldi piacokon tanúsított magatartásra, egyértelmű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat helyreállása vagy akár csak pozíciójának megtartása igen nehéz, sőt, adott esetben lehetetlen lenne. Máskülönben valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete tovább romlik, ami az uniós termelési kapacitás további csökkenéséhez és számos termelő vállalat bezárásához vezethet. Ezért megállapítást nyer, hogy a dömpingellenes intézkedések az uniós gazdasági ágazat érdekében állnak.

| (126) | Figyelemmel az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatban levont következtetésekre (lásd a fenti (93)–(96) preambulumbekezdést), a kár folytatódásának lehetőségével kapcsolatos elemzés érveinek megfelelően (lásd a (106)–(117) preambulumbekezdést) az is megállapítható, hogy a dömpingellenes vám hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete feltehetőleg jelentősen romlana. |
| --- | --- |

(126)

Figyelemmel az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatban levont következtetésekre (lásd a fenti (93)–(96) preambulumbekezdést), a kár folytatódásának lehetőségével kapcsolatos elemzés érveinek megfelelően (lásd a (106)–(117) preambulumbekezdést) az is megállapítható, hogy a dömpingellenes vám hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete feltehetőleg jelentősen romlana.

3.   A felhasználók érdekei

| (127) | A jelenlegi vizsgálatot az Európai Kerékpárosok Szövetsége (European Cyclists’ Federation, ECF), az Európában működő nemzeti kerékpáros-szövetségek csúcsszervezete támogatja. |
| --- | --- |

(127)

A jelenlegi vizsgálatot az Európai Kerékpárosok Szövetsége (European Cyclists’ Federation, ECF), az Európában működő nemzeti kerékpáros-szövetségek csúcsszervezete támogatja.

| (128) | Az ECF állítása szerint a kiváló minőségi és biztonsági színvonalat képviselő modern kerékpáros termékek legjelentősebb piaca Európa, a Kínából származó termékek beáramlása révén azonban ez a színvonal gyengülne. Emellett az ECF úgy véli, hogy az EU gazdaságán belül a kerékpárágazat óriási növekedési potenciállal bír, amelyet viszont veszélyeztetne a dömpingellenes vám megszűnése. |
| --- | --- |

(128)

Az ECF állítása szerint a kiváló minőségi és biztonsági színvonalat képviselő modern kerékpáros termékek legjelentősebb piaca Európa, a Kínából származó termékek beáramlása révén azonban ez a színvonal gyengülne. Emellett az ECF úgy véli, hogy az EU gazdaságán belül a kerékpárágazat óriási növekedési potenciállal bír, amelyet viszont veszélyeztetne a dömpingellenes vám megszűnése.

| (129) | Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatok megállapításai szerint az intézkedések bevezetése nem lesz jelentős hatással a felhasználókra nézve. Az intézkedések fennállása ellenére az uniós importőrök/felhasználók készleteiket továbbra is beszerezhették többek között Kínából. Semmi sem utal arra, hogy más beszerzési források igénybevétele nehézségekbe ütközött volna. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása valószínűleg nem lesz jelentős hatással az uniós felhasználókra. |
| --- | --- |

(129)

Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatok megállapításai szerint az intézkedések bevezetése nem lesz jelentős hatással a felhasználókra nézve. Az intézkedések fennállása ellenére az uniós importőrök/felhasználók készleteiket továbbra is beszerezhették többek között Kínából. Semmi sem utal arra, hogy más beszerzési források igénybevétele nehézségekbe ütközött volna. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása valószínűleg nem lesz jelentős hatással az uniós felhasználókra.

4.   A szállítók érdeke

| (130) | A vizsgálat során a kerékpáralkatrész-gyártók szövetsége (COLIPED) jelentkezett. A COLIPED azt állította, hogy az Unióban több mint 300 olyan gyár működik, amely alkatrészeket szállít az összesen mintegy 7 300 főt foglalkoztató kerékpárgyártóknak; a beszállítói iparág további léte tehát szükségképpen az európai kerékpárgyártás folytatásától függ. E tekintetben megállapítást nyert, hogy az intézkedések hiányában az európai kerékpárgyártási ágazatban további bezárások várhatóak, ami negatív következményekkel járna az uniós alkatrészgyártó ágazatra, a szállító gazdasági ágazatban pedig veszélyeztetné a foglalkoztatást. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése a szállítók érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(130)

A vizsgálat során a kerékpáralkatrész-gyártók szövetsége (COLIPED) jelentkezett. A COLIPED azt állította, hogy az Unióban több mint 300 olyan gyár működik, amely alkatrészeket szállít az összesen mintegy 7 300 főt foglalkoztató kerékpárgyártóknak; a beszállítói iparág további léte tehát szükségképpen az európai kerékpárgyártás folytatásától függ. E tekintetben megállapítást nyert, hogy az intézkedések hiányában az európai kerékpárgyártási ágazatban további bezárások várhatóak, ami negatív következményekkel járna az uniós alkatrészgyártó ágazatra, a szállító gazdasági ágazatban pedig veszélyeztetné a foglalkoztatást. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése a szállítók érdekét szolgálná.

5.   Az importőrök érdeke

| (131) | A Kínából származó behozatalok tekintetében mindössze egy független importőr küldött be kitöltött kérdőívet, ám válasza hiányos volt, mivel a vállalat – ismeretlen okokból – tevékenysége megszüntetésére készült. |
| --- | --- |

(131)

A Kínából származó behozatalok tekintetében mindössze egy független importőr küldött be kitöltött kérdőívet, ám válasza hiányos volt, mivel a vállalat – ismeretlen okokból – tevékenysége megszüntetésére készült.

| (132) | Mindezekkel kapcsolatban először is azt kell megjegyezni, hogy az importőrök együttműködésének alacsony szintje miatt lehetetlen volt megfelelő teljes értékelést készíteni az intézkedések elrendelésének vagy el nem rendelésének lehetséges hatásairól. Azt is meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem a behozatalok megakadályozása, hanem a tisztességes kereskedelem visszaállítása és annak biztosítása, hogy a behozatal ne kárt okozó dömpingárakon történjen. Mivel a tisztességes áron érkező behozatal továbbra is beléphet az uniós piacra, és a harmadik országokból származó behozatal is folytatódik, valószínűsíthető, hogy az importőrök hagyományos üzleti tevékenységét mindez nem érinti majd számottevő mértékben. Az is egyértelmű, hogy az uniós gyártóknak elegendő kapacitásuk van az esetlegesen megnövekvő kerékpárkereslet fedezésére. Ezenkívül – ahogyan az az (59) preambulumbekezdésben szereplő táblázatból kiderül – a más harmadik országokból származó behozatal azt jelzi, hogy ezen országokban jelentős kerékpárgyártási kapacitás áll rendelkezésre. Ezért nagyon valószínűtlen, hogy kerékpárhiány álljon elő. |
| --- | --- |

(132)

Mindezekkel kapcsolatban először is azt kell megjegyezni, hogy az importőrök együttműködésének alacsony szintje miatt lehetetlen volt megfelelő teljes értékelést készíteni az intézkedések elrendelésének vagy el nem rendelésének lehetséges hatásairól. Azt is meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem a behozatalok megakadályozása, hanem a tisztességes kereskedelem visszaállítása és annak biztosítása, hogy a behozatal ne kárt okozó dömpingárakon történjen. Mivel a tisztességes áron érkező behozatal továbbra is beléphet az uniós piacra, és a harmadik országokból származó behozatal is folytatódik, valószínűsíthető, hogy az importőrök hagyományos üzleti tevékenységét mindez nem érinti majd számottevő mértékben. Az is egyértelmű, hogy az uniós gyártóknak elegendő kapacitásuk van az esetlegesen megnövekvő kerékpárkereslet fedezésére. Ezenkívül – ahogyan az az (59) preambulumbekezdésben szereplő táblázatból kiderül – a más harmadik országokból származó behozatal azt jelzi, hogy ezen országokban jelentős kerékpárgyártási kapacitás áll rendelkezésre. Ezért nagyon valószínűtlen, hogy kerékpárhiány álljon elő.

| (133) | Mivel a tisztességes áron érkező behozatal továbbra is beléphet az uniós piacra, valószínűsíthető, hogy az importőrök hagyományos üzleti tevékenysége akkor is folytatódik majd, ha a Kínából származó dömpingelt behozatalokkal szembeni dömpingellenes intézkedések fennállnak. Ezt a következtetést még inkább alátámasztja a független importőrök alacsony szintű együttműködése, valamint az a tény, hogy a vizsgálat semmiféle arra utaló bizonyítékot nem talált, hogy a Kínával szemben elrendelt intézkedések után az importőrök különösebb nehézségekkel szembesültek volna. |
| --- | --- |

(133)

Mivel a tisztességes áron érkező behozatal továbbra is beléphet az uniós piacra, valószínűsíthető, hogy az importőrök hagyományos üzleti tevékenysége akkor is folytatódik majd, ha a Kínából származó dömpingelt behozatalokkal szembeni dömpingellenes intézkedések fennállnak. Ezt a következtetést még inkább alátámasztja a független importőrök alacsony szintű együttműködése, valamint az a tény, hogy a vizsgálat semmiféle arra utaló bizonyítékot nem talált, hogy a Kínával szemben elrendelt intézkedések után az importőrök különösebb nehézségekkel szembesültek volna.

6.   Következtetés

| (134) | A Kínából származó kerékpárok behozatalára vonatkozó intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat, a fogyasztók és az uniós kerékpáralkatrész-szállítók érdekeit szolgálná. Ezáltal az uniós gazdasági ágazat – helyreállított tisztességes versenyfeltételek mellett – növekedhetne, és jobb pozícióra tehetne szert. Az importőröket ez nem fogja jelentős mértékben érinteni, mivel a tisztességes árú kerékpárok továbbra is elérhetőek lesznek a piacon. Ezzel szemben, amennyiben nem kerül sor intézkedések elrendelésére, valószínűleg több uniós kerékpárgyártó szünteti majd be tevékenységét, ami az uniós kerékpáralkatrész-szállítók létét is veszélyeztetni fogja. |
| --- | --- |

(134)

A Kínából származó kerékpárok behozatalára vonatkozó intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat, a fogyasztók és az uniós kerékpáralkatrész-szállítók érdekeit szolgálná. Ezáltal az uniós gazdasági ágazat – helyreállított tisztességes versenyfeltételek mellett – növekedhetne, és jobb pozícióra tehetne szert. Az importőröket ez nem fogja jelentős mértékben érinteni, mivel a tisztességes árú kerékpárok továbbra is elérhetőek lesznek a piacon. Ezzel szemben, amennyiben nem kerül sor intézkedések elrendelésére, valószínűleg több uniós kerékpárgyártó szünteti majd be tevékenységét, ami az uniós kerékpáralkatrész-szállítók létét is veszélyeztetni fogja.

| (135) | A fentiek figyelembevételével az a következtetés vonható le, hogy nem merült fel olyan kényszerítő ok, amely a Kínából származó kerékpárok behozatalával szembeni dömpingellenes vámok kivetése ellen szólna. |
| --- | --- |

(135)

A fentiek figyelembevételével az a következtetés vonható le, hogy nem merült fel olyan kényszerítő ok, amely a Kínából származó kerékpárok behozatalával szembeni dömpingellenes vámok kivetése ellen szólna.

G.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (136) | A fentiekre figyelemmel a kerékpárokra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az intézkedések hatálya a hatályvesztési felülvizsgálatot követően rendszerint öt évvel hosszabbítható meg, kivéve, ha olyan különleges okok vagy körülmények állnak fenn, amelyek rövidebb időszak mellett szólnak. |
| --- | --- |

(136)

A fentiekre figyelemmel a kerékpárokra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az intézkedések hatálya a hatályvesztési felülvizsgálatot követően rendszerint öt évvel hosszabbítható meg, kivéve, ha olyan különleges okok vagy körülmények állnak fenn, amelyek rövidebb időszak mellett szólnak.

| (137) | Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a jelenlegi eljárást az (1) és (48) preambulumbekezdésben említett különleges körülmények jellemzik, amelyeknek a dömpingellenes intézkedések időtartamában is kellőképpen tükröződniük kell. Az uniós gazdasági ágazat lényegében az intézkedések rendhagyó kombinációjának előnyeiből részesül; ezek az intézkedések a kész kerékpárokra vonatkozó értékvámokból és egy olyan mentességi rendszerből tevődnek össze, amely – meghatározott feltételek mellett – lehetővé teszi az említett ágazat számára, hogy kijátszásellenes vámoktól mentes kínai kerékpár-alkatrészeket használjon fel. |
| --- | --- |

(137)

Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a jelenlegi eljárást az (1) és (48) preambulumbekezdésben említett különleges körülmények jellemzik, amelyeknek a dömpingellenes intézkedések időtartamában is kellőképpen tükröződniük kell. Az uniós gazdasági ágazat lényegében az intézkedések rendhagyó kombinációjának előnyeiből részesül; ezek az intézkedések a kész kerékpárokra vonatkozó értékvámokból és egy olyan mentességi rendszerből tevődnek össze, amely – meghatározott feltételek mellett – lehetővé teszi az említett ágazat számára, hogy kijátszásellenes vámoktól mentes kínai kerékpár-alkatrészeket használjon fel.

| (138) | A jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megerősítette, hogy a kerékpárágazat igen összetett ágazat, és szorosan összefonódik a kerékpáralkatrészek iparágával. A felülvizsgálat rámutatott, hogy az uniós kerékpárágazat széles körűen használja a kerékpáralkatrészek behozatalára vonatkozó mentességi rendszert (lásd az (1) preambulumbekezdést). Ezért nagyon fontos rendszeresen felülvizsgálni az intézkedések hatásosságát. Meg kellett tehát fontolni, hogy célszerű-e az intézkedések hatályát 3 évre korlátozni. |
| --- | --- |

(138)

A jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megerősítette, hogy a kerékpárágazat igen összetett ágazat, és szorosan összefonódik a kerékpáralkatrészek iparágával. A felülvizsgálat rámutatott, hogy az uniós kerékpárágazat széles körűen használja a kerékpáralkatrészek behozatalára vonatkozó mentességi rendszert (lásd az (1) preambulumbekezdést). Ezért nagyon fontos rendszeresen felülvizsgálni az intézkedések hatásosságát. Meg kellett tehát fontolni, hogy célszerű-e az intézkedések hatályát 3 évre korlátozni.

| (139) | A nyilvánosságra hozatalt követően számos uniós gyártó és szövetségeik érveltek amellett, hogy az intézkedéseket 5 évre kell kiterjeszteni. E felek arra hivatkoztak, hogy a kerékpárgyártók készek beruházásokat megvalósítani a kerékpár-alkatrészek előállítása terén, hogy kevésbé függjenek a kínai kerékpár-alkatrészek behozatalától, azonban a hároméves időszak nem elegendő ahhoz, hogy e beruházások megtérüljenek. |
| --- | --- |

(139)

A nyilvánosságra hozatalt követően számos uniós gyártó és szövetségeik érveltek amellett, hogy az intézkedéseket 5 évre kell kiterjeszteni. E felek arra hivatkoztak, hogy a kerékpárgyártók készek beruházásokat megvalósítani a kerékpár-alkatrészek előállítása terén, hogy kevésbé függjenek a kínai kerékpár-alkatrészek behozatalától, azonban a hároméves időszak nem elegendő ahhoz, hogy e beruházások megtérüljenek.

| (140) | E tekintetben az az érv, mely szerint számos fél beruházást eszközöl vagy szándékozik eszközölni a kerékpárok vagy a kerékpár-alkatrészek ágazatában, nem releváns a hatályvesztési felülvizsgálat összefüggésében a dömpingellenes intézkedések szükségességének és időtartamának felmérése tekintetében. A hatályvesztési felülvizsgálat során csak azt kell figyelembe venni, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és a kár folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e. |
| --- | --- |

(140)

E tekintetben az az érv, mely szerint számos fél beruházást eszközöl vagy szándékozik eszközölni a kerékpárok vagy a kerékpár-alkatrészek ágazatában, nem releváns a hatályvesztési felülvizsgálat összefüggésében a dömpingellenes intézkedések szükségességének és időtartamának felmérése tekintetében. A hatályvesztési felülvizsgálat során csak azt kell figyelembe venni, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és a kár folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.

| (141) | A (137) preambulumbekezdésben megfogalmazottaknak megfelelően emlékeztetni kell arra, hogy 1993 óta, amikor az intézkedéseket elrendelték, illetve 1997 óta, amikor azokat a kerékpár-alkatrészekre is kiterjesztették, az uniós kerékpárgyártás helyzete jelentősen megváltozott, mivel több mint 250 mentesség megadására került sor. Emellett a kerékpárokra vonatkozó intézkedések közvetlenül kapcsolódnak a kerékpár-alkatrészekre kiterjesztett intézkedésekhez, valamint a létrehozott mentességi rendszerhez. Mindezt figyelembe véve továbbra is érvényes az a következtetés, hogy a (138) preambulumbekezdésben szereplőknek megfelelően indokolt a rendelkezések felülvizsgálata. E tekintetben a Tanács megjegyzi, hogy a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint hivatalból időközi vizsgálatot indíthat a dömping, a kár, valamint a mentességi rendszer vonatkozásában. |
| --- | --- |

(141)

A (137) preambulumbekezdésben megfogalmazottaknak megfelelően emlékeztetni kell arra, hogy 1993 óta, amikor az intézkedéseket elrendelték, illetve 1997 óta, amikor azokat a kerékpár-alkatrészekre is kiterjesztették, az uniós kerékpárgyártás helyzete jelentősen megváltozott, mivel több mint 250 mentesség megadására került sor. Emellett a kerékpárokra vonatkozó intézkedések közvetlenül kapcsolódnak a kerékpár-alkatrészekre kiterjesztett intézkedésekhez, valamint a létrehozott mentességi rendszerhez. Mindezt figyelembe véve továbbra is érvényes az a következtetés, hogy a (138) preambulumbekezdésben szereplőknek megfelelően indokolt a rendelkezések felülvizsgálata. E tekintetben a Tanács megjegyzi, hogy a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint hivatalból időközi vizsgálatot indíthat a dömping, a kár, valamint a mentességi rendszer vonatkozásában.

| (142) | Ezek alapján és tekintettel arra, hogy az intézkedések időtartamának kérdését a felülvizsgálat mindenképpen tárgyalná, túl korai lenne a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében azt vizsgálni, vannak-e olyan specifikus okok vagy körülmények, amelyek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében meghatározott öt évtől eltérő időszak meghatározását indokolnák. Ezért célszerűnek tűnik az intézkedéseket öt évvel meghosszabbítani. Ettől függetlenül a jelenlegi dömpingellenes intézkedések időtartamát egy következő teljes időközi felülvizsgálatban (amennyiben lesz ilyen) a megállapítások alapján felül lehet vizsgálni. |
| --- | --- |

(142)

Ezek alapján és tekintettel arra, hogy az intézkedések időtartamának kérdését a felülvizsgálat mindenképpen tárgyalná, túl korai lenne a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében azt vizsgálni, vannak-e olyan specifikus okok vagy körülmények, amelyek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében meghatározott öt évtől eltérő időszak meghatározását indokolnák. Ezért célszerűnek tűnik az intézkedéseket öt évvel meghosszabbítani. Ettől függetlenül a jelenlegi dömpingellenes intézkedések időtartamát egy következő teljes időközi felülvizsgálatban (amennyiben lesz ilyen) a megállapítások alapján felül lehet vizsgálni.

H.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (143) | Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a hatályos intézkedések fenntartását javasolja. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette. |
| --- | --- |

(143)

Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a hatályos intézkedések fenntartását javasolja. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.

| (144) | A fentiekből következik, hogy a dömpingellenes vámokat 5 évig fenn kell tartani, |
| --- | --- |

(144)

A fentiekből következik, hogy a dömpingellenes vámokat 5 évig fenn kell tartani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8712 00 10 (8712001090 TARIC-kód), 8712 00 30 és ex 8712 00 80 (8712008090 TARIC-kód) KN-kód alá besorolt, motor nélküli kerékpárokra (beleértve az áruszállításra szolgáló tricikliket is, de kivéve az egykerekűeket).

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott termékekre vonatkozó, vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel 48,5 %.

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó minden tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2011. október 3-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. FEDAK

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 228., 1993.9.9., 1. o.

2

(3)  HL L 16., 1997.1.18., 55. o.

3

(4)  HL L 17., 1997.2.21., 17. o.

4

(5)  HL L 175., 2000.7.14., 39. o.

5

(6)  HL L 183., 2005.7.14., 1. o.

6

(7)  HL C 188., 2010.7.13., 5. o.

7

(8)  HL L 183., 2005.7.14., 20. o.

8

(9)  HL L 183., 2005.7.14., 19. o.

9

(10)  HL L 183., 2005.7.14., 30. o.

10

(11)  HL L 175., 2000.7.14., 49. o.

11

---

| 6.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 261/19 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 261/19

---

A BIZOTTSÁG 991/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. október 5.)

a 2007/777/EK határozat II. mellékletének és a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének a harmadik országok vagy azok részei jegyzékében a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzések tekintetében az erősen patogén madárinfluenzával összefüggésben történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke bevezető mondatára, 8. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére és 8. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a baromfi és a keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 2009. november 30-i 2009/158/EK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 23. cikke (1) és 24. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A harmadik országokból származó, emberi fogyasztásra szánt bizonyos húskészítmények és kezelt gyomor, hólyag és belek behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi feltételek és bizonyítványminták megállapításáról, valamint a 2005/432/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. november 29-i 2007/777/EK bizottsági határozat (3) megállapítja az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott húskészítmény-szállítmányoknak, valamint kezelt gyomor, hólyag és belek Unióba történő behozatalára, az Unión keresztül történő szállítására és az Unión belüli tárolására vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

A harmadik országokból származó, emberi fogyasztásra szánt bizonyos húskészítmények és kezelt gyomor, hólyag és belek behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi feltételek és bizonyítványminták megállapításáról, valamint a 2005/432/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. november 29-i 2007/777/EK bizottsági határozat (3) megállapítja az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott húskészítmény-szállítmányoknak, valamint kezelt gyomor, hólyag és belek Unióba történő behozatalára, az Unión keresztül történő szállítására és az Unión belüli tárolására vonatkozó szabályokat.

| (2) | A 2007/777/EK határozat tartalmazza azon harmadik országok és részeik jegyzékét is, ahonnan az ilyen behozatal, tranzit és tárolás engedélyezett, valamint meghatározza a köz- és állat-egészségügyi bizonyítványmintákat és az említett behozott termékekre vonatkozóan előírt származási és kezelési szabályokat is. |
| --- | --- |

(2)

A 2007/777/EK határozat tartalmazza azon harmadik országok és részeik jegyzékét is, ahonnan az ilyen behozatal, tranzit és tárolás engedélyezett, valamint meghatározza a köz- és állat-egészségügyi bizonyítványmintákat és az említett behozott termékekre vonatkozóan előírt származási és kezelési szabályokat is.

| (3) | Az azon harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékének megállapításáról, ahonnan baromfi és baromfitermékek behozhatók a Közösségbe és átszállíthatók a Közösségen, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeinek megállapításáról szóló, 2008. augusztus 8-i 798/2008/EK bizottsági rendelet (5) meghatározza a baromfi, keltetőtojás, naposcsibe, specifikus kórokozóktól mentes tojás, hús, darált hús és csontokról mechanikai úton leválasztott baromfihús – beleértve a laposmellű futómadarakat és a vadon élő szárnyasvadat –, tojás és tojástermékek Unióba való behozatalára és az Unión keresztül történő átszállítására, valamint átszállítás közbeni tárolására vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványokra alkalmazandó követelményeket. A szóban forgó rendelet előírja, hogy az említett áruk kizárólag abban az esetben hozhatók be az Unióba, ha a rendelet I. mellékletének 1. részében felsorolt harmadik országokból, területekről, övezetekből, illetve területi egységekből származnak. |
| --- | --- |

(3)

Az azon harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékének megállapításáról, ahonnan baromfi és baromfitermékek behozhatók a Közösségbe és átszállíthatók a Közösségen, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeinek megállapításáról szóló, 2008. augusztus 8-i 798/2008/EK bizottsági rendelet (5) meghatározza a baromfi, keltetőtojás, naposcsibe, specifikus kórokozóktól mentes tojás, hús, darált hús és csontokról mechanikai úton leválasztott baromfihús – beleértve a laposmellű futómadarakat és a vadon élő szárnyasvadat –, tojás és tojástermékek Unióba való behozatalára és az Unión keresztül történő átszállítására, valamint átszállítás közbeni tárolására vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványokra alkalmazandó követelményeket. A szóban forgó rendelet előírja, hogy az említett áruk kizárólag abban az esetben hozhatók be az Unióba, ha a rendelet I. mellékletének 1. részében felsorolt harmadik országokból, területekről, övezetekből, illetve területi egységekből származnak.

| (4) | Az erősen patogén madárinfluenza (HPAI) járványának Dél-Afrikában nemrég észlelt kitörése miatt az 536/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (6) módosította a 2007/777/EK határozatot és a 798/2008/EK rendeletet annak érdekében, hogy a Dél-Afrikából behozott, tenyésztett laposmellű futómadarakból származó, emberi fogyasztásra szánt hústermékekre, kezelt gyomorra, hólyagra és belekre, tenyésztett szárnyasvad-, laposmellű futómadár- és szárnyasvadhúsból származó vagy ilyet tartalmazó szárított termékekre (biltong/jerky) és pasztőrözött hústermékekre a szóban forgó árukhoz kapcsolódó állat-egészségügyi kockázatok kiküszöböléséhez elégséges specifikus kezelést írjon elő, továbbá a 798/2008/EK rendelet hatálya alá tartozó Dél-Afrika egész területéről megtiltsa a tenyész- és haszon laposmellű futómadarak, naposcsibék, keltetőtojások és laposmellű futómadarak húsának behozatalát. |
| --- | --- |

(4)

Az erősen patogén madárinfluenza (HPAI) járványának Dél-Afrikában nemrég észlelt kitörése miatt az 536/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (6) módosította a 2007/777/EK határozatot és a 798/2008/EK rendeletet annak érdekében, hogy a Dél-Afrikából behozott, tenyésztett laposmellű futómadarakból származó, emberi fogyasztásra szánt hústermékekre, kezelt gyomorra, hólyagra és belekre, tenyésztett szárnyasvad-, laposmellű futómadár- és szárnyasvadhúsból származó vagy ilyet tartalmazó szárított termékekre (biltong/jerky) és pasztőrözött hústermékekre a szóban forgó árukhoz kapcsolódó állat-egészségügyi kockázatok kiküszöböléséhez elégséges specifikus kezelést írjon elő, továbbá a 798/2008/EK rendelet hatálya alá tartozó Dél-Afrika egész területéről megtiltsa a tenyész- és haszon laposmellű futómadarak, naposcsibék, keltetőtojások és laposmellű futómadarak húsának behozatalát.

| (5) | Dél-Afrika tájékoztatta a Bizottságot az erősen patogén madárinfluenza közelmúltbeli kitörése kapcsán hozott ellenőrző intézkedésekről. A Bizottság kiértékelte ezeket az információkat, valamint a Dél-Afrikában a betegség kitörése után kialakult járványügyi helyzetet. |
| --- | --- |

(5)

Dél-Afrika tájékoztatta a Bizottságot az erősen patogén madárinfluenza közelmúltbeli kitörése kapcsán hozott ellenőrző intézkedésekről. A Bizottság kiértékelte ezeket az információkat, valamint a Dél-Afrikában a betegség kitörése után kialakult járványügyi helyzetet.

| (6) | Ezenkívül az Unió állat-egészségügyi sürgősségi csoportja látogatást tett Dél-Afrikában, hogy értékelje a helyzetet, és ajánlásokat tegyen a betegség ellenőrzésének javítására. |
| --- | --- |

(6)

Ezenkívül az Unió állat-egészségügyi sürgősségi csoportja látogatást tett Dél-Afrikában, hogy értékelje a helyzetet, és ajánlásokat tegyen a betegség ellenőrzésének javítására.

| (7) | Dél-Afrika felszámolási politikát hajtott végre, hogy megfékezze a betegséget, és korlátozza annak terjedését. Ezenkívül Dél-Afrika a madárinfluenza tekintetében felügyeleti tevékenységeket is folytat, amelyek úgy tűnik, eleget tesznek a 798/2008/EK rendelet IV. mellékletének II. részében foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

(7)

Dél-Afrika felszámolási politikát hajtott végre, hogy megfékezze a betegséget, és korlátozza annak terjedését. Ezenkívül Dél-Afrika a madárinfluenza tekintetében felügyeleti tevékenységeket is folytat, amelyek úgy tűnik, eleget tesznek a 798/2008/EK rendelet IV. mellékletének II. részében foglalt követelményeknek.

| (8) | A betegséggel kapcsolatos helyzetértékelés kedvező eredményének és a Dél-Afrika által végrehajtott járványügyi vizsgálatoknak köszönhetően a laposmellű futómadár húsának az Unióba történő behozatalára vonatkozó korlátozásokat Dél-Afrika betegség sújtotta részére lehet korlátozni, amelyen Dél-Afrika már korlátozásokat vezetett be. Az élő laposmellű futómadarak és keltetőtojásaik behozatalára vonatkozó korlátozásokat azonban a vírusnak az Unióba történő esetleges behurcolásának magasabb kockázata miatt Dél-Afrika egész területére vonatkozóan fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(8)

A betegséggel kapcsolatos helyzetértékelés kedvező eredményének és a Dél-Afrika által végrehajtott járványügyi vizsgálatoknak köszönhetően a laposmellű futómadár húsának az Unióba történő behozatalára vonatkozó korlátozásokat Dél-Afrika betegség sújtotta részére lehet korlátozni, amelyen Dél-Afrika már korlátozásokat vezetett be. Az élő laposmellű futómadarak és keltetőtojásaik behozatalára vonatkozó korlátozásokat azonban a vírusnak az Unióba történő esetleges behurcolásának magasabb kockázata miatt Dél-Afrika egész területére vonatkozóan fenn kell tartani.

| (9) | A 2007/777/EK határozatban az emberi fogyasztásra szánt egyes húskészítmények, kezelt gyomor, hólyag és belek behozatalára, valamint a szárított termékekre (biltong/jerky) és pasztőrözött hústermékekre megállapított specifikus kezelések tekintetében a Dél-Afrika területének betegségtől mentes részéből származó árukat ismét alá kell vetni a HPAI kitörése előtt alkalmazott kezeléseknek. |
| --- | --- |

(9)

A 2007/777/EK határozatban az emberi fogyasztásra szánt egyes húskészítmények, kezelt gyomor, hólyag és belek behozatalára, valamint a szárított termékekre (biltong/jerky) és pasztőrözött hústermékekre megállapított specifikus kezelések tekintetében a Dél-Afrika területének betegségtől mentes részéből származó árukat ismét alá kell vetni a HPAI kitörése előtt alkalmazott kezeléseknek.

| (10) | A 2007/777/EK határozat II. mellékletének 1. része azon harmadik országokat sorolja fel, amelyek területei vagy területeinek részei állat-egészségügyi okokból régiókba vannak sorolva. Dél-Afrika bejegyzését módosítani kell, hogy figyelembe vegye e harmadik országban az erősen patogén madárinfluenzával kapcsolatban kialakult új helyzetet és annak következményeit az érintett áruk Unióba irányuló behozatalára vonatkozó korlátozásokra. |
| --- | --- |

(10)

A 2007/777/EK határozat II. mellékletének 1. része azon harmadik országokat sorolja fel, amelyek területei vagy területeinek részei állat-egészségügyi okokból régiókba vannak sorolva. Dél-Afrika bejegyzését módosítani kell, hogy figyelembe vegye e harmadik országban az erősen patogén madárinfluenzával kapcsolatban kialakult új helyzetet és annak következményeit az érintett áruk Unióba irányuló behozatalára vonatkozó korlátozásokra.

| (11) | A 2007/777/EK határozatot és a 798/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

A 2007/777/EK határozatot és a 798/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2007/777/EK határozat II. melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A 798/2008/EK rendelet I. melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. október 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

1

(2)  HL L 343., 2009.12.22., 74. o.

2

(3)  HL L 312., 2007.11.30., 49. o.

3

(4)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

4

(5)  HL L 226., 2008.8.23., 1. o.

5

(6)  HL L 147., 2011.6.2., 1. o.

6

---

I. MELLÉKLET

A 2007/777/EK határozat II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. részben a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:








  „Dél-Afrika | ZA | 01/2005 | Az egész ország |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ZA-1 | 01/2005 | Az ország egész területe, kivéve:
  a ragadós száj- és körömfájás elleni járványvédelmi körzet Mpumalanga és az északi tartományok állat-egészségügyi régiójában, Natal állat-egészségügyi régiójának Ingwavuma körzetében, valamint a Botswanával határos terület 28° hosszúságtól keletre fekvő része, valamint Camperdown körzete KwaZuluNatal tartományban. |
| ZA-2 | 01/2011 | Az ország egész területe, kivéve:
  a terület alábbi határok közé eső része:






  — | északon: a Swartberg hegység, |

1.

Az 1. részben a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Dél-Afrika

ZA

01/2005

Az egész ország

ZA-1

01/2005

Az ország egész területe, kivéve:

a ragadós száj- és körömfájás elleni járványvédelmi körzet Mpumalanga és az északi tartományok állat-egészségügyi régiójában, Natal állat-egészségügyi régiójának Ingwavuma körzetében, valamint a Botswanával határos terület 28° hosszúságtól keletre fekvő része, valamint Camperdown körzete KwaZuluNatal tartományban.

ZA-2

01/2011

Az ország egész területe, kivéve:

a terület alábbi határok közé eső része:

—

északon: a Swartberg hegység,

| — | délen: az Outeniqua hegység, |
| --- | --- |

—

délen: az Outeniqua hegység,

| — | keleten: a Swartberg hegységet az Outeniqua hegységgel összekötő R339 számú út Barandastól Uniondale-ig, |
| --- | --- |

—

keleten: a Swartberg hegységet az Outeniqua hegységgel összekötő R339 számú út Barandastól Uniondale-ig,

| — | nyugaton: a Swartberg hegységet a Gamka folyóval összekötő Gamka hegység déli irányban az Outeniqua hegység felé.” |
| --- | --- |

—

nyugaton: a Swartberg hegységet a Gamka folyóval összekötő Gamka hegység déli irányban az Outeniqua hegység felé.”

| 2. | A 2. részben a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:



















  „ZA-0 | Dél-Afrika (1)
  Az egész ország ZA-0 | C | C | C | A | D | D | A | C | C | A | A | D | XXX |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZA-2 | Dél-Afrika ZA-2 (1) | XXX | XXX | XXX | XXX | D | A | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | D | XXX” |

2.

A 2. részben a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„ZA-0

Dél-Afrika (1)

Az egész ország ZA-0

C

C

C

A

D

D

A

C

C

A

A

D

XXX

ZA-2

Dél-Afrika ZA-2 (1)

XXX

XXX

XXX

XXX

D

A

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

D

XXX”

| 3. | A 3. részben a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:



















  „ZA | Dél-Afrika | XXX | XXX | XXX | XXX | D | D | A | XXX | XXX | A | A | D | XXX |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dél-Afrika ZA-1 | E | E | XXX | XXX | XXX | XXX | A | E | XXX | A | A | XXX | XXX |
| Dél-Afrika ZA-2 | XXX | XXX | XXX | XXX | E | E | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | E | XXX” |

3.

A 3. részben a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„ZA

Dél-Afrika

XXX

XXX

XXX

XXX

D

D

A

XXX

XXX

A

A

D

XXX

Dél-Afrika ZA-1

E

E

XXX

XXX

XXX

XXX

A

E

XXX

A

A

XXX

XXX

Dél-Afrika ZA-2

XXX

XXX

XXX

XXX

E

E

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

E

XXX”

---

II. MELLÉKLET

A 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében a Dél-Afrikára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

| „ZA – Dél-Afrika | ZA-0 | Az egész ország | SPF | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EP, E | | | | | | | S4” |
| BPR | I | P2 | 2011.4.9. | | A | | |
| DOR | II |
| HER | III |
| ZA-1 | Az egész ország kivéve ZA-2 | RAT | VII | | | 2011.10.9. | | | |
| ZA-2 | A terület alábbi határok közé eső része:






  — | északon: a Swartberg hegység, |

„ZA – Dél-Afrika

ZA-0

Az egész ország

SPF

EP, E

S4”

BPR

I

P2

2011.4.9.

A

DOR

II

HER

III

ZA-1

Az egész ország kivéve ZA-2

RAT

VII

2011.10.9.

ZA-2

A terület alábbi határok közé eső része:

—

északon: a Swartberg hegység,

| — | délen: az Outeniqua hegység, |
| --- | --- |

—

délen: az Outeniqua hegység,

| — | keleten: a Swartberg hegységet az Outeniqua hegységgel összekötő R339 számú út Barandastól Uniondale-ig, |
| --- | --- |

—

keleten: a Swartberg hegységet az Outeniqua hegységgel összekötő R339 számú út Barandastól Uniondale-ig,

| — | nyugaton: a Swartberg hegységet a Gamka folyóval összekötő Gamka hegység déli irányban az Outeniqua hegység felé. |
| --- | --- |

—

nyugaton: a Swartberg hegységet a Gamka folyóval összekötő Gamka hegység déli irányban az Outeniqua hegység felé.

RAT

VII

P2

2011.4.9.

---

| 6.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 261/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 261/23

---

A BIZOTTSÁG 992/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. október 5.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. október 6-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. október 5-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | BR | 31,9 |
| MK | 38,5 |
| ZZ | 35,2 |
| 0707 00 05 | EG | 98,1 |
| MK | 44,0 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 89,6 |
| 0709 90 70 | TR | 123,0 |
| ZZ | 123,0 |
| 0805 50 10 | AR | 69,4 |
| BR | 41,3 |
| CL | 60,5 |
| TR | 64,6 |
| UY | 68,8 |
| ZA | 75,1 |
| ZZ | 63,3 |
| 0806 10 10 | CL | 79,6 |
| EG | 65,0 |
| MK | 82,2 |
| TR | 108,1 |
| ZA | 62,4 |
| ZZ | 79,5 |
| 0808 10 80 | CL | 90,0 |
| CN | 82,6 |
| NZ | 116,9 |
| US | 114,5 |
| ZA | 85,4 |
| ZZ | 97,9 |
| 0808 20 50 | CN | 50,2 |
| TR | 107,9 |
| ZA | 60,3 |
| ZZ | 72,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

BR

31,9

MK

38,5

ZZ

35,2

0707 00 05

EG

98,1

MK

44,0

TR

126,8

ZZ

89,6

0709 90 70

TR

123,0

ZZ

123,0

0805 50 10

AR

69,4

BR

41,3

CL

60,5

TR

64,6

UY

68,8

ZA

75,1

ZZ

63,3

0806 10 10

CL

79,6

EG

65,0

MK

82,2

TR

108,1

ZA

62,4

ZZ

79,5

0808 10 80

CL

90,0

CN

82,6

NZ

116,9

US

114,5

ZA

85,4

ZZ

97,9

0808 20 50

CN

50,2

TR

107,9

ZA

60,3

ZZ

72,8

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 6.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 261/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 261/25

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2011. szeptember 20.)

a Régiók Bizottsága két ír tagjának és egy ír póttagjának kinevezéséről

(2011/649/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel az ír kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én és 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1) és 2010/29/EU (2) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én és 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1) és 2010/29/EU (2) határozatot.

| (2) | Michelle MULHERIN és Denis LANDY hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két tagjának helye megüresedett. Terry BRENNAN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Michelle MULHERIN és Denis LANDY hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két tagjának helye megüresedett. Terry BRENNAN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a következő személyeket nevezi ki a Régiók Bizottságába:

| a) | tagként:






  — | John SHEAHAN, Member of Limerick County Council, |
| --- | --- | --- |

a)

tagként:

—

John SHEAHAN, Member of Limerick County Council,

| — | Des HURLEY, Member of Carlow Local Authorities (County and Town); |
| --- | --- |

—

Des HURLEY, Member of Carlow Local Authorities (County and Town);

és

| b) | póttagként:






  — | Catherine YORE, Member of Meath County Council. |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

—

Catherine YORE, Member of Meath County Council.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. SAWICKI

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

1

(2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

2

---

| 6.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 261/26 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 261/26

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2011. szeptember 20.)

a Régiók Bizottsága egy luxemburgi tagjának és egy luxemburgi póttagjának kinevezéséről

(2011/650/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a luxemburgi kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot.

| (2) | Paul-Henri MEYERS hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett. Gilles ROTH-nak a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Paul-Henri MEYERS hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett. Gilles ROTH-nak a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

| a) | tagként:






  — | Gilles ROTH, Bourgmestre de la Commune de Mamer; |
| --- | --- | --- |

a)

tagként:

—

Gilles ROTH, Bourgmestre de la Commune de Mamer;

és

| b) | póttagként:






  — | Pierre WIES, Bourgmestre de la Commune de Larochette. |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

—

Pierre WIES, Bourgmestre de la Commune de Larochette.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. SAWICKI

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

1

(2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

2

---

| 6.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 261/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 261/27

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. június 29.)

az állati tetemek ártalmatlanításával foglalkozó ágazatnak 2003-ban nyújtott támogatásokról C 23/05 (ex NN 8/04 és ex N 515/03) számú állami támogatás

(az értesítés a C(2011) 4425. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/651/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 2003. november 7-én kelt levelében Franciaország Európai Unió mellett működő Állandó Képviselete az Európai Unió működéséről szóló szerződés (1) (a továbbiakban: „EUMSZ”) 108. cikkének (3) bekezdése értelmében tájékoztatta a Bizottságot, hogy egyes kiskereskedelmi húsértékesítést végző vállalatok javára mentességet biztosít a tetemeltakarítási adó fizetése alól. |
| --- | --- |

(1)

2003. november 7-én kelt levelében Franciaország Európai Unió mellett működő Állandó Képviselete az Európai Unió működéséről szóló szerződés (1) (a továbbiakban: „EUMSZ”) 108. cikkének (3) bekezdése értelmében tájékoztatta a Bizottságot, hogy egyes kiskereskedelmi húsértékesítést végző vállalatok javára mentességet biztosít a tetemeltakarítási adó fizetése alól.

| (2) | Az eredeti értesítés egyrészt a 2003-ban nyújtott támogatásokra, másrészt a 2004-től tervezett támogatásokra vonatkozott. Mivel a támogatások egy részének nyújtása már megtörtént, a Bizottság akkor úgy határozott, hogy több részre osztja az ügyet. A 2003-ban nyújtott támogatások közül e határozat keretében csak a tetemeltakarítási adó alóli mentesség képezi vizsgálat tárgyát. |
| --- | --- |

(2)

Az eredeti értesítés egyrészt a 2003-ban nyújtott támogatásokra, másrészt a 2004-től tervezett támogatásokra vonatkozott. Mivel a támogatások egy részének nyújtása már megtörtént, a Bizottság akkor úgy határozott, hogy több részre osztja az ügyet. A 2003-ban nyújtott támogatások közül e határozat keretében csak a tetemeltakarítási adó alóli mentesség képezi vizsgálat tárgyát.

| (3) | A tetemeltakarítási adó eltörlésére 2004. január 1-jén került sor. Ezt követően a tetemeltakarítási közszolgáltatás finanszírozását a „vágási adó” bevétele biztosítja, amellyel szemben a Bizottság nem emelt kifogást (2). |
| --- | --- |

(3)

A tetemeltakarítási adó eltörlésére 2004. január 1-jén került sor. Ezt követően a tetemeltakarítási közszolgáltatás finanszírozását a „vágási adó” bevétele biztosítja, amellyel szemben a Bizottság nem emelt kifogást (2).

| (4) | A „vágási adó” (N 515A/03 számú állami támogatás) ügy kivizsgálása során a francia hatóságok, elsősorban 2003. december 29-i levelükben, a jelen esetre is vonatkozó információkat juttattak el a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(4)

A „vágási adó” (N 515A/03 számú állami támogatás) ügy kivizsgálása során a francia hatóságok, elsősorban 2003. december 29-i levelükben, a jelen esetre is vonatkozó információkat juttattak el a Bizottsághoz.

| (5) | 2005. április 7-én kelt és 2005. április 12-én iktatott levelükben a francia hatóságok megküldték a Bizottság által 2005. március 4-én kelt levélben kért kiegészítő információkat. |
| --- | --- |

(5)

2005. április 7-én kelt és 2005. április 12-én iktatott levelükben a francia hatóságok megküldték a Bizottság által 2005. március 4-én kelt levélben kért kiegészítő információkat.

| (6) | A Bizottság a 2005. július 7-én kelt SG(2005)D/202956 számú levéllel megnyitotta az EUMSZ 108. cikke (2) bekezdésében említett eljárást a szóban forgó támogatás tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság a 2005. július 7-én kelt SG(2005)D/202956 számú levéllel megnyitotta az EUMSZ 108. cikke (2) bekezdésében említett eljárást a szóban forgó támogatás tekintetében.

| (7) | Az eljárás megnyitásáról szóló határozat megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felkérte a többi tagállamot, valamint az érdekelt harmadik feleket, hogy a szóban forgó támogatásokkal kapcsolatban tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(7)

Az eljárás megnyitásáról szóló határozat megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felkérte a többi tagállamot, valamint az érdekelt harmadik feleket, hogy a szóban forgó támogatásokkal kapcsolatban tegyék meg észrevételeiket.

| (8) | A francia hatóságok 2005. szeptember 20-án és 2005. november 15-én kelt, 2005. november 17-én iktatott leveleikben küldték meg a megjegyzéseiket. |
| --- | --- |

(8)

A francia hatóságok 2005. szeptember 20-án és 2005. november 15-én kelt, 2005. november 17-én iktatott leveleikben küldték meg a megjegyzéseiket.

| (9) | A Bizottsághoz észrevételek érkeztek a Vágóhidak, Hentesek, Húsfeldolgozók Szövetségétől (a továbbiakban: „CFBCT”) 2005. október 18-án, valamint egy magántársaságtól 2005. október 17-én (4) és 2008. július 11-én. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottsághoz észrevételek érkeztek a Vágóhidak, Hentesek, Húsfeldolgozók Szövetségétől (a továbbiakban: „CFBCT”) 2005. október 18-án, valamint egy magántársaságtól 2005. október 17-én (4) és 2008. július 11-én.

| (10) | 2011. április 18-án kelt levelükben a francia hatóságok megerősítették, hogy a 2003-as évben egyes, mezőgazdasági termékeket forgalmazó vállalatok számára a húsfelvásárlásra kivetett adó (úgynevezett „tetemeltakarítási adó”) megfizetése alól biztosított mentesség az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (5) hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(10)

2011. április 18-án kelt levelükben a francia hatóságok megerősítették, hogy a 2003-as évben egyes, mezőgazdasági termékeket forgalmazó vállalatok számára a húsfelvásárlásra kivetett adó (úgynevezett „tetemeltakarítási adó”) megfizetése alól biztosított mentesség az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (5) hatálya alá tartozik.

II.   LEÍRÁS

| (11) | A szóban forgó intézkedés a tetemeltakarítási, valamint a kereskedelmi felhasználással már nem rendelkező hús- és csontliszt megsemmisítését biztosító közszolgáltatás finanszírozására vonatkozik a 2003-as év tekintetében. |
| --- | --- |

(11)

A szóban forgó intézkedés a tetemeltakarítási, valamint a kereskedelmi felhasználással már nem rendelkező hús- és csontliszt megsemmisítését biztosító közszolgáltatás finanszírozására vonatkozik a 2003-as év tekintetében.

| (12) | A tetemeltakarítási közszolgáltatást korábban a francia általános adótörvénykönyv 302a. ZD cikkével bevezetett tetemeltakarítási adóból finanszírozták, amely cikk az állati tetemek és a vágóhídi hulladékok összegyűjtéséről és megsemmisítéséről szóló 1996. december 26-i 96-1139 sz. francia törvény (a továbbiakban: „1996. évi törvény”) 1. cikke alapján került elfogadásra. |
| --- | --- |

(12)

A tetemeltakarítási közszolgáltatást korábban a francia általános adótörvénykönyv 302a. ZD cikkével bevezetett tetemeltakarítási adóból finanszírozták, amely cikk az állati tetemek és a vágóhídi hulladékok összegyűjtéséről és megsemmisítéséről szóló 1996. december 26-i 96-1139 sz. francia törvény (a továbbiakban: „1996. évi törvény”) 1. cikke alapján került elfogadásra.

| (13) | A tetemeltakarítási adó minden olyan, hús és egyéb meghatározott árucikk felvásárlójára vonatkozott, aki e termékek kiskereskedelmi értékesítésével foglalkozott. Az adó alanya volt általában minden, kiskereskedelmi értékesítéssel foglalkozó gazdasági szereplő. Az adó alapja bármiféle beszerzés hozzáadottérték-adó (héa) nélküli értéke volt:






  — | friss vagy főtt, hűtött vagy mélyhűtött szárnyas, nyúl, vad vagy szarvasmarha, birka, kecske, sertés, valamint ló, szamár és ezek keresztezéseiből származó húsok és belsőségek, |
| --- | --- | --- |

(13)

A tetemeltakarítási adó minden olyan, hús és egyéb meghatározott árucikk felvásárlójára vonatkozott, aki e termékek kiskereskedelmi értékesítésével foglalkozott. Az adó alanya volt általában minden, kiskereskedelmi értékesítéssel foglalkozó gazdasági szereplő. Az adó alapja bármiféle beszerzés hozzáadottérték-adó (héa) nélküli értéke volt:

—

friss vagy főtt, hűtött vagy mélyhűtött szárnyas, nyúl, vad vagy szarvasmarha, birka, kecske, sertés, valamint ló, szamár és ezek keresztezéseiből származó húsok és belsőségek,

| — | sózott hústermékek, felvágottak, disznózsír, húskonzervek és feldolgozott belsőségek, |
| --- | --- |

—

sózott hústermékek, felvágottak, disznózsír, húskonzervek és feldolgozott belsőségek,

| — | húsból és belsőségből készült állati takarmányok. |
| --- | --- |

—

húsból és belsőségből készült állati takarmányok.

| (14) | Azok a vállalkozások, amelyeknek az előző naptári évi árbevétele hozzáadottérték-adó (héa) nélkül kevesebb, mint 2 500 000 francia frank (FRF) (6) (381 122 EUR) volt, mentesek voltak az adó alól. Az adó kulcsát a havi hozzáadottérték-adó (héa) nélküli vásárlások alapján határozták meg, amely 125 000 FRF (19 056 EUR) értékig 0,5 %, 125 000 FRF felett pedig 0,9 % volt. A 2000. évi pénzügyi korrekciós törvény (a 2000. december 30-i 2000-1353 sz. törvény) 35. cikke bizonyos módosításokat fogadott el a tetemeltakarítási adóval kapcsolatban, amelyek 2001. január 1-jén léptek hatályba. Ezek a módosítások a BSE-válság hatásait és az ebből eredő többletkiadásokat voltak hivatottak ellensúlyozni. Ezt követően az adó alapját kiterjesztették, hogy az magában foglalja „az egyéb húsalapú termékeket” is. Az adó kulcsát a havi hozzáadottérték-adó (héa) nélküli felvásárlások alapján határozták meg, amely 125 000 FRF (19 056 EUR) értékig 2,1 %, 125 000 FRF felett pedig 3,9 % volt. Ezenkívül minden olyan vállalkozás, amelynek az árbevétele az előző naptári évben héa nélkül 5 000 000 FRF (762 245 EUR) alatt volt, mentesült ezen adó megfizetése alól. |
| --- | --- |

(14)

Azok a vállalkozások, amelyeknek az előző naptári évi árbevétele hozzáadottérték-adó (héa) nélkül kevesebb, mint 2 500 000 francia frank (FRF) (6) (381 122 EUR) volt, mentesek voltak az adó alól. Az adó kulcsát a havi hozzáadottérték-adó (héa) nélküli vásárlások alapján határozták meg, amely 125 000 FRF (19 056 EUR) értékig 0,5 %, 125 000 FRF felett pedig 0,9 % volt. A 2000. évi pénzügyi korrekciós törvény (a 2000. december 30-i 2000-1353 sz. törvény) 35. cikke bizonyos módosításokat fogadott el a tetemeltakarítási adóval kapcsolatban, amelyek 2001. január 1-jén léptek hatályba. Ezek a módosítások a BSE-válság hatásait és az ebből eredő többletkiadásokat voltak hivatottak ellensúlyozni. Ezt követően az adó alapját kiterjesztették, hogy az magában foglalja „az egyéb húsalapú termékeket” is. Az adó kulcsát a havi hozzáadottérték-adó (héa) nélküli felvásárlások alapján határozták meg, amely 125 000 FRF (19 056 EUR) értékig 2,1 %, 125 000 FRF felett pedig 3,9 % volt. Ezenkívül minden olyan vállalkozás, amelynek az árbevétele az előző naptári évben héa nélkül 5 000 000 FRF (762 245 EUR) alatt volt, mentesült ezen adó megfizetése alól.

| (15) | Kezdetben, vagyis 1997. január 1-jétől az adó bevételét egy külön erre a célra létrehozott alaphoz rendelték, amelynek célja az állati tetemek, valamint az emberi és állati fogyasztásra alkalmatlannak minősített vágóhídi lefoglalt termékek összegyűjtésének és megsemmisítésének, azaz a mezőgazdasági törvénykönyv 264. cikkében állami feladatként meghatározott tevékenységeknek a finanszírozása volt. Az alapot a „Centre national pour l’aménagement des structures des exploitations agricoles” (mezőgazdasági gazdálkodó egységek szerkezetkezelési országos központja – CNASEA) kezelte. |
| --- | --- |

(15)

Kezdetben, vagyis 1997. január 1-jétől az adó bevételét egy külön erre a célra létrehozott alaphoz rendelték, amelynek célja az állati tetemek, valamint az emberi és állati fogyasztásra alkalmatlannak minősített vágóhídi lefoglalt termékek összegyűjtésének és megsemmisítésének, azaz a mezőgazdasági törvénykönyv 264. cikkében állami feladatként meghatározott tevékenységeknek a finanszírozása volt. Az alapot a „Centre national pour l’aménagement des structures des exploitations agricoles” (mezőgazdasági gazdálkodó egységek szerkezetkezelési országos központja – CNASEA) kezelte.

| (16) | 2001. január 1. óta a tetemeltakarítási adó bevételét közvetlenül az általános állami költségvetéshez rendelik, és már nem az erre a célra létrehozott alaphoz. A 2003-as évre a 2003-as költségvetési törvény végrehajtásáról szóló, 2002. december 30-i 2002-1580 számú rendelet értelmében források váltak elérhetővé a Mezőgazdasági, Élelmezésügyi, Halászati és Vidékügyi Minisztériumnál. Ezek a források az említett minisztérium rendes kiadásai között kerülnek elszámolásra, a IV. cím, Állami beavatkozások, 4. rész, gazdasági lépések, ösztönzések és beavatkozások kategóriában. 2003-ban ennek az adónak a bevétele 550 millió EUR volt. |
| --- | --- |

(16)

2001. január 1. óta a tetemeltakarítási adó bevételét közvetlenül az általános állami költségvetéshez rendelik, és már nem az erre a célra létrehozott alaphoz. A 2003-as évre a 2003-as költségvetési törvény végrehajtásáról szóló, 2002. december 30-i 2002-1580 számú rendelet értelmében források váltak elérhetővé a Mezőgazdasági, Élelmezésügyi, Halászati és Vidékügyi Minisztériumnál. Ezek a források az említett minisztérium rendes kiadásai között kerülnek elszámolásra, a IV. cím, Állami beavatkozások, 4. rész, gazdasági lépések, ösztönzések és beavatkozások kategóriában. 2003-ban ennek az adónak a bevétele 550 millió EUR volt.

| (17) | A 2003-as bejelentés támogatást határozott meg állati hús- és csontlisztek tárolásához és megsemmisítéséhez, valamint elhullott állatok és vágóhídi hulladékok szállításához és megsemmisítéséhez. Ezen felül az 1996. évi törvény előírta adómentesség biztosítását azon kiskereskedelmi húsértékesítést végző vállalkozások számára, amelyeknek az éves árbevétele kevesebb volt, mint 762 245 EUR. A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint az 1996. évi törvény 2003-ban az év egészében érvényben volt. |
| --- | --- |

(17)

A 2003-as bejelentés támogatást határozott meg állati hús- és csontlisztek tárolásához és megsemmisítéséhez, valamint elhullott állatok és vágóhídi hulladékok szállításához és megsemmisítéséhez. Ezen felül az 1996. évi törvény előírta adómentesség biztosítását azon kiskereskedelmi húsértékesítést végző vállalkozások számára, amelyeknek az éves árbevétele kevesebb volt, mint 762 245 EUR. A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint az 1996. évi törvény 2003-ban az év egészében érvényben volt.

| (18) | Az eljárás megnyitásáról szóló határozatában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az elhullott állatok elszállítására és megsemmisítésére, valamint az állati hús- és csontliszt és vágóhídi hulladékok tárolására és megsemmisítésére vonatkozó támogatási intézkedések nem járnak azzal a kockázattal, hogy a közösségi érdekkel ellentétes módon változtatnák meg az árucsere-feltételeket. Ennélfogva igénybe vehetik az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt mentességet, mint az ágazat fejlődéséhez hozzájárulni képes intézkedések. Ezzel szemben, a Bizottság az EUMSZ 108. cikke (2) bekezdésében említett eljárás megnyitása mellett döntött a tetemeltakarítási adó fizetése alól mentesülő cégek javára biztosított támogatások létezése és összeegyeztethetősége tekintetében. |
| --- | --- |

(18)

Az eljárás megnyitásáról szóló határozatában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az elhullott állatok elszállítására és megsemmisítésére, valamint az állati hús- és csontliszt és vágóhídi hulladékok tárolására és megsemmisítésére vonatkozó támogatási intézkedések nem járnak azzal a kockázattal, hogy a közösségi érdekkel ellentétes módon változtatnák meg az árucsere-feltételeket. Ennélfogva igénybe vehetik az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt mentességet, mint az ágazat fejlődéséhez hozzájárulni képes intézkedések. Ezzel szemben, a Bizottság az EUMSZ 108. cikke (2) bekezdésében említett eljárás megnyitása mellett döntött a tetemeltakarítási adó fizetése alól mentesülő cégek javára biztosított támogatások létezése és összeegyeztethetősége tekintetében.

| (19) | A vizsgálati eljárás megindításakor a Bizottság úgy vélte, hogy a tetemeltakarítási adó fizetése alóli mentesség az állam számára bevételkiesést jelenthet, és nem tűnik úgy, hogy ezt a mentességet az állami adóbevételek biztosításának célját követő adórendszer jellege és gazdasági funkciója indokolná. A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint az adómentesség ugyanis nem a húsértékesítésre vonatkozó árbevételre, hanem az összes értékesítés árbevételére vonatkozott. |
| --- | --- |

(19)

A vizsgálati eljárás megindításakor a Bizottság úgy vélte, hogy a tetemeltakarítási adó fizetése alóli mentesség az állam számára bevételkiesést jelenthet, és nem tűnik úgy, hogy ezt a mentességet az állami adóbevételek biztosításának célját követő adórendszer jellege és gazdasági funkciója indokolná. A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint az adómentesség ugyanis nem a húsértékesítésre vonatkozó árbevételre, hanem az összes értékesítés árbevételére vonatkozott.

| (20) | Miután a tetemeltakarítási adót a húst tartalmazó termékek értéke alapján kalkulálják, nem látszik indokoltnak mentesíteni az adó alól egy olyan vállalkozást, amely húsértékesítésben nagyobb árbevételt bonyolít, egy olyan konkurens vállalkozással szemben, amely hústartalmú termékek kisebb árbevételével mégis az adó hatálya alá kerül. |
| --- | --- |

(20)

Miután a tetemeltakarítási adót a húst tartalmazó termékek értéke alapján kalkulálják, nem látszik indokoltnak mentesíteni az adó alól egy olyan vállalkozást, amely húsértékesítésben nagyobb árbevételt bonyolít, egy olyan konkurens vállalkozással szemben, amely hústartalmú termékek kisebb árbevételével mégis az adó hatálya alá kerül.

| (21) | Következésképpen úgy tűnik, hogy az említett adómentesség szelektív előnyt jelent. Itt tehát a mentességet élvező kereskedők számára biztosított támogatásról volt szó, amelyeknek az adóterhei így kisebbek voltak. A húsértékesítésre vonatkozó számadatok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 762 245 EUR-nál alacsonyabb árbevételt lebonyolító kereskedők 2003-as adómentessége az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében esetlegesen állami támogatásnak minősülő előnyt jelent. |
| --- | --- |

(21)

Következésképpen úgy tűnik, hogy az említett adómentesség szelektív előnyt jelent. Itt tehát a mentességet élvező kereskedők számára biztosított támogatásról volt szó, amelyeknek az adóterhei így kisebbek voltak. A húsértékesítésre vonatkozó számadatok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 762 245 EUR-nál alacsonyabb árbevételt lebonyolító kereskedők 2003-as adómentessége az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében esetlegesen állami támogatásnak minősülő előnyt jelent.

| (22) | A Bizottság nem tudta kizárni, hogy az adómentesség esetlegesen hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre, különösen a határ menti területeken. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság nem tudta kizárni, hogy az adómentesség esetlegesen hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre, különösen a határ menti területeken.

| (23) | Úgy tűnik tehát, hogy a 762 245 EUR-nál kisebb árbevételt lebonyolító kereskedők javára biztosított adómentesség állami támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(23)

Úgy tűnik tehát, hogy a 762 245 EUR-nál kisebb árbevételt lebonyolító kereskedők javára biztosított adómentesség állami támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (24) | Ebben az esetben a könnyítés tartalma a terhek olyan csökkentése volt, amely nem tartalmazott semmilyen ösztönző elemet és a kedvezményezett részéről semmiféle ellentételezést sem, és amelynek a versenyszabályokkal való összeegyeztethetősége nem volt bizonyított. |
| --- | --- |

(24)

Ebben az esetben a könnyítés tartalma a terhek olyan csökkentése volt, amely nem tartalmazott semmilyen ösztönző elemet és a kedvezményezett részéről semmiféle ellentételezést sem, és amelynek a versenyszabályokkal való összeegyeztethetősége nem volt bizonyított.

| (25) | A Bizottság ezért úgy vélte, hogy a támogatás a Közösségnek a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokra vonatkozó – az adott időszakban alkalmazandó – iránymutatásainak 3.5. pontja (7) alkalmazási körébe esik. Az említett pont előírja, hogy annak érdekében, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősüljön, minden támogatási intézkedésnek tartalmaznia kell egy ösztönző elemet, vagy bizonyos ellentételezést kell megkövetelnie a kedvezményezettektől. Így, kivéve a közösségi jogban vagy a mezőgazdasági iránymutatásokban kifejezetten előírt kivételeket, az egyoldalú állami támogatásokat, amelyek mindössze a termelő anyagi helyzetének a javítását célozzák, de amelyek semmiféleképpen sem járulnak hozzá az ágazat fejlődéséhez, működési támogatásoknak minősülnek, amelyek összeegyeztethetetlenek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság ezért úgy vélte, hogy a támogatás a Közösségnek a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokra vonatkozó – az adott időszakban alkalmazandó – iránymutatásainak 3.5. pontja (7) alkalmazási körébe esik. Az említett pont előírja, hogy annak érdekében, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősüljön, minden támogatási intézkedésnek tartalmaznia kell egy ösztönző elemet, vagy bizonyos ellentételezést kell megkövetelnie a kedvezményezettektől. Így, kivéve a közösségi jogban vagy a mezőgazdasági iránymutatásokban kifejezetten előírt kivételeket, az egyoldalú állami támogatásokat, amelyek mindössze a termelő anyagi helyzetének a javítását célozzák, de amelyek semmiféleképpen sem járulnak hozzá az ágazat fejlődéséhez, működési támogatásoknak minősülnek, amelyek összeegyeztethetetlenek a közös piaccal.

| (26) | A tetemeltakarítási adó fizetése alól mentesülő cégek tekintetében a Bizottság nem tudta kizárni, hogy fennáll az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás, valamint, hogy működési támogatásról lenne szó, amely alapján a Bizottságnak kétségei vannak a belső piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(26)

A tetemeltakarítási adó fizetése alól mentesülő cégek tekintetében a Bizottság nem tudta kizárni, hogy fennáll az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás, valamint, hogy működési támogatásról lenne szó, amely alapján a Bizottságnak kétségei vannak a belső piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban.

III.   FRANCIAORSZÁG ÁLTAL ELŐTERJESZTETT ÉSZREVÉTELEK

| (27) | A francia hatóságok 2005. szeptember 20-án és 2005. november 15-én kelt leveleikben terjesztették elő észrevételeiket. Ezekben a levelekben a francia hatóságok hangsúlyozták, hogy nem vitatható, hogy az adó fizetése alól mentesülő kedvezményezettek adóügyi mentessége támogatásnak minősül az EK-Szerződés értelmében. A Bizottság egyébként ennek megfelelő értékelést adott az 1997. január 1. és 2002. december 31. között alkalmazott mentességről szóló 2005/474/EK határozatában (8) (NN 17/01 számú támogatás, új besorolás szerint: C 49/02). |
| --- | --- |

(27)

A francia hatóságok 2005. szeptember 20-án és 2005. november 15-én kelt leveleikben terjesztették elő észrevételeiket. Ezekben a levelekben a francia hatóságok hangsúlyozták, hogy nem vitatható, hogy az adó fizetése alól mentesülő kedvezményezettek adóügyi mentessége támogatásnak minősül az EK-Szerződés értelmében. A Bizottság egyébként ennek megfelelő értékelést adott az 1997. január 1. és 2002. december 31. között alkalmazott mentességről szóló 2005/474/EK határozatában (8) (NN 17/01 számú támogatás, új besorolás szerint: C 49/02).

| (28) | Ezzel szemben a francia hatóságok az 1998/2006/EK rendelet hatálybalépése előtt előadták, hogy a támogatások az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet (9) alkalmazási körébe esnek. A francia hatóságok előadták, hogy a szóban forgó vállalkozások száma – amely éves szinten meghaladta a százezret –, valamint a mentességre meghatározott árbevétel-küszöbérték (762 245 EUR) azt jelentette, hogy az esetlegesen állami támogatást képező összeg minden esetben a 100 000 EUR küszöbérték alatt volt a 69/2001/EK rendelet által előírt hároméves időszak alatt. |
| --- | --- |

(28)

Ezzel szemben a francia hatóságok az 1998/2006/EK rendelet hatálybalépése előtt előadták, hogy a támogatások az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet (9) alkalmazási körébe esnek. A francia hatóságok előadták, hogy a szóban forgó vállalkozások száma – amely éves szinten meghaladta a százezret –, valamint a mentességre meghatározott árbevétel-küszöbérték (762 245 EUR) azt jelentette, hogy az esetlegesen állami támogatást képező összeg minden esetben a 100 000 EUR küszöbérték alatt volt a 69/2001/EK rendelet által előírt hároméves időszak alatt.

| (29) | Annak bemutatására, hogy az e vállalkozások által 2003-ban élvezett mentesség összege mindvégig 100 000 EUR alatt maradt a három év tekintetében, a francia hatóságok két módszert alkalmaztak. |
| --- | --- |

(29)

Annak bemutatására, hogy az e vállalkozások által 2003-ban élvezett mentesség összege mindvégig 100 000 EUR alatt maradt a három év tekintetében, a francia hatóságok két módszert alkalmaztak.

| (30) | Elsőként a francia hatóságok megkísérelték rekonstruálni egy olyan vállalkozás árbevételét, amely a három év során 100 000 EUR, azaz éves átlagban 33 333 EUR adót fizet. Ezt az összeget az adómértékek (2,1 % és 3,9 %) szerint felosztva rekonstruálták az adó alapját, amely megfelelt a vállalkozás húsfelvásárlásainak. Végezetül a húsfelvásárlás értékéből levonták a becsült éves árbevételt, abból a maximalista feltételezésből kiindulva, hogy húskereskedelemre szakosodott vállalkozásról van szó. Ezzel a módszerrel olyan árbevételt kaptak a vállalkozás tekintetében, amely jóval az adómentességi küszöb felett volt. A 762 245 EUR mentességi küszöbértéket ezért jóval meghaladta az összeg, ami azt mutatja, hogy hároméves időszak során 100 000 EUR adót befizető vállalkozás semmilyen esetben sem mentesülhet a húsfelvásárlásra kivetett adó alól. |
| --- | --- |

(30)

Elsőként a francia hatóságok megkísérelték rekonstruálni egy olyan vállalkozás árbevételét, amely a három év során 100 000 EUR, azaz éves átlagban 33 333 EUR adót fizet. Ezt az összeget az adómértékek (2,1 % és 3,9 %) szerint felosztva rekonstruálták az adó alapját, amely megfelelt a vállalkozás húsfelvásárlásainak. Végezetül a húsfelvásárlás értékéből levonták a becsült éves árbevételt, abból a maximalista feltételezésből kiindulva, hogy húskereskedelemre szakosodott vállalkozásról van szó. Ezzel a módszerrel olyan árbevételt kaptak a vállalkozás tekintetében, amely jóval az adómentességi küszöb felett volt. A 762 245 EUR mentességi küszöbértéket ezért jóval meghaladta az összeg, ami azt mutatja, hogy hároméves időszak során 100 000 EUR adót befizető vállalkozás semmilyen esetben sem mentesülhet a húsfelvásárlásra kivetett adó alól.

| (31) | Második esetben a francia hatóságok olyan, húsra szakosodott vállalkozás esetében próbálták rekonstruálni az adó összegét, amelynek az árbevétele közvetlenül a 762 000 EUR mentességi küszöbérték alatt helyezkedett el. A 0,58 értékű (10) felvásárlás/árbevétel hányados felhasználásával a francia hatóságok levonták az adott vállalkozás húsfelvásárlásainak értékét, azaz 441 960 EUR-t (762 000 × 0,58). Ez a második módszer megmutatja, hogy a mentesség maximális értéke vállalkozásonként 13 132 EUR/év, azaz három évet tekintve minden esetben 100 000 EUR alatt marad. |
| --- | --- |

(31)

Második esetben a francia hatóságok olyan, húsra szakosodott vállalkozás esetében próbálták rekonstruálni az adó összegét, amelynek az árbevétele közvetlenül a 762 000 EUR mentességi küszöbérték alatt helyezkedett el. A 0,58 értékű (10) felvásárlás/árbevétel hányados felhasználásával a francia hatóságok levonták az adott vállalkozás húsfelvásárlásainak értékét, azaz 441 960 EUR-t (762 000 × 0,58). Ez a második módszer megmutatja, hogy a mentesség maximális értéke vállalkozásonként 13 132 EUR/év, azaz három évet tekintve minden esetben 100 000 EUR alatt marad.

| (32) | Az 1998/2006/EK rendelet hatálybalépését követően a francia hatóságok megerősítették, hogy a húsfelvásárlásra kivetett adó (úgynevezett „tetemeltakarítási adó”) megfizetése alól egyes mezőgazdasági termékeket forgalmazó vállalkozások számára a 2003-as év tekintetében biztosított mentesség az említett rendelet, különösen annak átmeneti rendelkezésekről szóló 5. cikkének alkalmazási körébe esik. |
| --- | --- |

(32)

Az 1998/2006/EK rendelet hatálybalépését követően a francia hatóságok megerősítették, hogy a húsfelvásárlásra kivetett adó (úgynevezett „tetemeltakarítási adó”) megfizetése alól egyes mezőgazdasági termékeket forgalmazó vállalkozások számára a 2003-as év tekintetében biztosított mentesség az említett rendelet, különösen annak átmeneti rendelkezésekről szóló 5. cikkének alkalmazási körébe esik.

IV.   HARMADIK FELEK ÁLTAL ELŐTERJESZTETT ÉSZREVÉTELEK

| (33) | Elsőként a Vágóhidak, Hentesek, Húsfeldolgozók Szövetsége (a továbbiakban: „CFBCT”) előadta, hogy a szóban forgó intézkedés nem felel meg az állami támogatás definíciójában foglalt kritériumoknak, valamint az egyes vállalkozásokra az árbevétel függvényében alkalmazott adóztatási mechanizmust teljes mértékben alátámasztották az adórendszer általános gazdasági körülményeiből fakadó okok. A CFBCT szerint a húsfelvásárlásra kivetett adó beszedése és ellenőrzése a héa és hasonló adókra alkalmazandó szabályok szerint történt. A mentesség küszöbértékének meghatározása az egyéb adókra alkalmazandó küszöbértékek esetében is figyelembe vett objektív és ésszerű kritériumon alapult. Az 1996. évi törvény beágyazódott a héa visszatérítésének franciaországi rendszerébe. Következésképpen a törvény célja nem azt volt, hogy különleges előnyt biztosítson egyes vállalkozások számára, hanem az, hogy – egy adózási küszöb megállapításával – figyelembe vegye a vállalkozások hozzájárulási képességét és különösen a kisipari hentesek tevékenységének jövedelmezőségét. |
| --- | --- |

(33)

Elsőként a Vágóhidak, Hentesek, Húsfeldolgozók Szövetsége (a továbbiakban: „CFBCT”) előadta, hogy a szóban forgó intézkedés nem felel meg az állami támogatás definíciójában foglalt kritériumoknak, valamint az egyes vállalkozásokra az árbevétel függvényében alkalmazott adóztatási mechanizmust teljes mértékben alátámasztották az adórendszer általános gazdasági körülményeiből fakadó okok. A CFBCT szerint a húsfelvásárlásra kivetett adó beszedése és ellenőrzése a héa és hasonló adókra alkalmazandó szabályok szerint történt. A mentesség küszöbértékének meghatározása az egyéb adókra alkalmazandó küszöbértékek esetében is figyelembe vett objektív és ésszerű kritériumon alapult. Az 1996. évi törvény beágyazódott a héa visszatérítésének franciaországi rendszerébe. Következésképpen a törvény célja nem azt volt, hogy különleges előnyt biztosítson egyes vállalkozások számára, hanem az, hogy – egy adózási küszöb megállapításával – figyelembe vegye a vállalkozások hozzájárulási képességét és különösen a kisipari hentesek tevékenységének jövedelmezőségét.

| (34) | Másodsorban, ez az intézkedés a CFBCT szerint nem volt hatással a közösségen belüli kereskedelemre. Valójában a szóban forgó intézkedés által érintett vállalkozások rendkívül szerény mérete, valamint a rendkívül korlátozott földrajzi piac, ahol ezek a vállalkozások működnek, kétségbe vonhatóvá teszi az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállását. |
| --- | --- |

(34)

Másodsorban, ez az intézkedés a CFBCT szerint nem volt hatással a közösségen belüli kereskedelemre. Valójában a szóban forgó intézkedés által érintett vállalkozások rendkívül szerény mérete, valamint a rendkívül korlátozott földrajzi piac, ahol ezek a vállalkozások működnek, kétségbe vonhatóvá teszi az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállását.

| (35) | Annak ellenére, hogy feltételezhető, hogy az adó fizetése alól mentesülő vállalkozások valóban támogatásban részesültek, a CFBCT fenntartja azon véleményt, hogy ez a támogatás minden esetben összeegyeztethető a Szerződésben foglalt szabályokkal. |
| --- | --- |

(35)

Annak ellenére, hogy feltételezhető, hogy az adó fizetése alól mentesülő vállalkozások valóban támogatásban részesültek, a CFBCT fenntartja azon véleményt, hogy ez a támogatás minden esetben összeegyeztethető a Szerződésben foglalt szabályokkal.

| (36) | A Bizottságnak figyelembe kellene vennie, hogy a hentes kisvállalkozások és a kisipari hentesek mentesítését az adott esetben a közérdekűség célja igazolta: a „kergemarhakór”-válság kezelése és a veszélyes termékek szükséges kezelése. Továbbá, ez az intézkedés csak a kis- és középvállalkozásokat érintette, valamint potenciálisan vonatkoztak rá az adott időszakban alkalmazandó mentességi rendeletek, nevezetesen az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet (11) és az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet (12). |
| --- | --- |

(36)

A Bizottságnak figyelembe kellene vennie, hogy a hentes kisvállalkozások és a kisipari hentesek mentesítését az adott esetben a közérdekűség célja igazolta: a „kergemarhakór”-válság kezelése és a veszélyes termékek szükséges kezelése. Továbbá, ez az intézkedés csak a kis- és középvállalkozásokat érintette, valamint potenciálisan vonatkoztak rá az adott időszakban alkalmazandó mentességi rendeletek, nevezetesen az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet (11) és az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet (12).

| (37) | A CFBCT mindenképpen fenntartja azt a véleményét, hogy a támogatás visszatéríttetése – amelyre sor kerülne, amennyiben az intézkedést esetlegesen összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősítenék – sértené az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (13) 14. cikkében foglaltakat, abban a tekintetben, hogy a visszatérítést előíró elutasító határozat nem venné figyelembe a kedvezményezett vállalkozások jogos bizalmát. |
| --- | --- |

(37)

A CFBCT mindenképpen fenntartja azt a véleményét, hogy a támogatás visszatéríttetése – amelyre sor kerülne, amennyiben az intézkedést esetlegesen összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősítenék – sértené az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (13) 14. cikkében foglaltakat, abban a tekintetben, hogy a visszatérítést előíró elutasító határozat nem venné figyelembe a kedvezményezett vállalkozások jogos bizalmát.

| (38) | Mindenesetre a támogatás összegének visszamenőleges hatályú, átalányadózás alapján történő megállapításának a de minimis küszöbértékek alatt kellene lennie, mivel e támogatás potenciális kedvezményezetteinek többsége mikrovállalkozás. |
| --- | --- |

(38)

Mindenesetre a támogatás összegének visszamenőleges hatályú, átalányadózás alapján történő megállapításának a de minimis küszöbértékek alatt kellene lennie, mivel e támogatás potenciális kedvezményezetteinek többsége mikrovállalkozás.

| (39) | A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint a szóban forgó magántársaság Franciaországban élelmiszer-forgalmazási tevékenységet végez. A tetemeltakarítási adót a 2001 és 2003 közötti időszakban befizető és a francia adóhatóságtól a befizetett összeg visszatérítését kérő társaság úgy véli, hogy érdekében áll az ezzel az eljárással kapcsolatos észrevételeinek előterjesztése. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint a szóban forgó magántársaság Franciaországban élelmiszer-forgalmazási tevékenységet végez. A tetemeltakarítási adót a 2001 és 2003 közötti időszakban befizető és a francia adóhatóságtól a befizetett összeg visszatérítését kérő társaság úgy véli, hogy érdekében áll az ezzel az eljárással kapcsolatos észrevételeinek előterjesztése.

| (40) | A társaság fenntartja azon véleményét, hogy a Bizottság által az eljárást megindító 2005. július 5-i határozatában (2005/C 228/06) (14) levont következtetéssel ellentétben nem beszélhetünk a tetemeltakarítási ágazatban nyújtott támogatások és a húsfelvásárlási adó közötti kapcsolat megszüntetéséről. A társaság úgy véli, hogy a 2003-ra befizetett tetemeltakarítási adó az általános adótörvénykönyv 302a. ZD cikkén alapul, és az EUMSZ 107. cikke értelmében állami támogatási mechanizmust finanszíroz. Erről a mechanizmusról nem tájékoztatták előzetesen a Bizottságot, és ezt a mechanizmust törvénytelennek kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

(40)

A társaság fenntartja azon véleményét, hogy a Bizottság által az eljárást megindító 2005. július 5-i határozatában (2005/C 228/06) (14) levont következtetéssel ellentétben nem beszélhetünk a tetemeltakarítási ágazatban nyújtott támogatások és a húsfelvásárlási adó közötti kapcsolat megszüntetéséről. A társaság úgy véli, hogy a 2003-ra befizetett tetemeltakarítási adó az általános adótörvénykönyv 302a. ZD cikkén alapul, és az EUMSZ 107. cikke értelmében állami támogatási mechanizmust finanszíroz. Erről a mechanizmusról nem tájékoztatták előzetesen a Bizottságot, és ezt a mechanizmust törvénytelennek kell nyilvánítani.

| (41) | Ezenkívül, a társaság fenntartja azon véleményét, hogy az adó összeegyeztethetetlen az EUMSZ 107. cikke értelmében, és ez az adó összeegyeztethetetlenségét okozza a közteherviselés előtti egyenlőség elvével, illetve kiterjesztésképpen a versenyjogi szabályokkal. |
| --- | --- |

(41)

Ezenkívül, a társaság fenntartja azon véleményét, hogy az adó összeegyeztethetetlen az EUMSZ 107. cikke értelmében, és ez az adó összeegyeztethetetlenségét okozza a közteherviselés előtti egyenlőség elvével, illetve kiterjesztésképpen a versenyjogi szabályokkal.

V.   ÉRTÉKELÉS

| (42) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésével összhangban, ha az említett Szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(42)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésével összhangban, ha az említett Szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (43) | Az EUMSZ 107., 108. és 109. cikke a sertéshúságazatban a sertéshús piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2759/75/EGK tanácsi rendelet (15) 21. cikkével összhangban alkalmazandó. A marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendelet (16) 40. cikkével összhangban a marhahúságazatban is alkalmazandók. Az 1254/1999/EK rendelet elfogadása előtt az EUMSZ 107., 108. és 109. cikke a marhahús piacának közös szervezéséről szóló, 1968. június 27-i 805/68/EGK tanácsi rendelet (17) 24. cikkével összhangban volt alkalmazandó a marhahúságazatban. A juhhús és kecskehús piacának közös szervezéséről szóló, 1998. november 3-i 2467/98/EK tanácsi rendelet (18) 22. cikkével összhangban a juh- és kecskehúságazatban is alkalmazandók. A baromfihús piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2777/75/EGK tanácsi rendelet (19) 19. cikkével összhangban a baromfihús-ágazatban is alkalmazandók. A mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (20) hatályon kívül helyezte ezeket a rendeleteket, és 180. cikkében előírta, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alkalmazandók a fent említett termékekre. |
| --- | --- |

(43)

Az EUMSZ 107., 108. és 109. cikke a sertéshúságazatban a sertéshús piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2759/75/EGK tanácsi rendelet (15) 21. cikkével összhangban alkalmazandó. A marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendelet (16) 40. cikkével összhangban a marhahúságazatban is alkalmazandók. Az 1254/1999/EK rendelet elfogadása előtt az EUMSZ 107., 108. és 109. cikke a marhahús piacának közös szervezéséről szóló, 1968. június 27-i 805/68/EGK tanácsi rendelet (17) 24. cikkével összhangban volt alkalmazandó a marhahúságazatban. A juhhús és kecskehús piacának közös szervezéséről szóló, 1998. november 3-i 2467/98/EK tanácsi rendelet (18) 22. cikkével összhangban a juh- és kecskehúságazatban is alkalmazandók. A baromfihús piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2777/75/EGK tanácsi rendelet (19) 19. cikkével összhangban a baromfihús-ágazatban is alkalmazandók. A mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (20) hatályon kívül helyezte ezeket a rendeleteket, és 180. cikkében előírta, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alkalmazandók a fent említett termékekre.

| (44) | A francia hatóságok megerősítették, hogy a húsfelvásárlásra kivetett adó (úgy nevezett „tetemeltakarítási adó”) megfizetése alól egyes mezőgazdasági termékeket forgalmazó vállalkozások számára a 2003-as év tekintetében biztosított mentesség az 1998/2006/EK rendelet alkalmazási körébe esik. |
| --- | --- |

(44)

A francia hatóságok megerősítették, hogy a húsfelvásárlásra kivetett adó (úgy nevezett „tetemeltakarítási adó”) megfizetése alól egyes mezőgazdasági termékeket forgalmazó vállalkozások számára a 2003-as év tekintetében biztosított mentesség az 1998/2006/EK rendelet alkalmazási körébe esik.

| (45) | Az 1998/2006/EK rendelet értelmében a szóban forgó rendelet által megállapított feltételeket teljesítő támogatások úgy tekintendők, mint az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt összes feltételt nem kielégítő támogatások, ennélfogva nem tartoznak az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében előírt értesítési kötelezettség hatálya alá. |
| --- | --- |

(45)

Az 1998/2006/EK rendelet értelmében a szóban forgó rendelet által megállapított feltételeket teljesítő támogatások úgy tekintendők, mint az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt összes feltételt nem kielégítő támogatások, ennélfogva nem tartoznak az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében előírt értesítési kötelezettség hatálya alá.

| (46) | Az 1998/2006/EK rendelet minden ágazat vállalkozásai számára biztosított támogatásokra alkalmazandó, azonban az EK-Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékeket feldolgozó és forgalmazó vállalkozások esetében ez csak abban az esetben érvényes, ha a támogatás összege nem az elsődleges termelőktől beszerzett vagy az érintett vállalkozások által forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, és a támogatás nem az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ. |
| --- | --- |

(46)

Az 1998/2006/EK rendelet minden ágazat vállalkozásai számára biztosított támogatásokra alkalmazandó, azonban az EK-Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékeket feldolgozó és forgalmazó vállalkozások esetében ez csak abban az esetben érvényes, ha a támogatás összege nem az elsődleges termelőktől beszerzett vagy az érintett vállalkozások által forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, és a támogatás nem az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ.

| (47) | Az 1998/2006/EK rendeletet az 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban a hatálybalépése előtt odaítélt azon támogatásokra kell alkalmazni, amelyeket a mezőgazdasági termékek feldolgozásában és forgalmazásában tevékeny vállalkozásoknak nyújtottak, amennyiben az teljesíti az 1. és 2. cikkben megállapított feltételeket. Az 1998/2006/EK rendelet 2006. december 29-én lépett hatályba. |
| --- | --- |

(47)

Az 1998/2006/EK rendeletet az 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban a hatálybalépése előtt odaítélt azon támogatásokra kell alkalmazni, amelyeket a mezőgazdasági termékek feldolgozásában és forgalmazásában tevékeny vállalkozásoknak nyújtottak, amennyiben az teljesíti az 1. és 2. cikkben megállapított feltételeket. Az 1998/2006/EK rendelet 2006. december 29-én lépett hatályba.

| (48) | Az 1998/2006/EK rendelet 2. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében bármely három pénzügyi év időszakában ugyanazon vállalkozás részére odaítélt csekély összegű (de minimis) támogatás összege nem haladhatja meg a 200 000 EUR-t. A meghatározott felső határt támogatásként kell kifejezni. Az összes használt számadatot bruttó számnak kell tekinteni, azaz bármely adózás vagy egyéb levonás előtti adatnak. Amennyiben a támogatást nem vissza nem térítendő támogatásként, hanem más formában nyújtják, a támogatás összege a bruttó támogatástartalom lesz. |
| --- | --- |

(48)

Az 1998/2006/EK rendelet 2. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében bármely három pénzügyi év időszakában ugyanazon vállalkozás részére odaítélt csekély összegű (de minimis) támogatás összege nem haladhatja meg a 200 000 EUR-t. A meghatározott felső határt támogatásként kell kifejezni. Az összes használt számadatot bruttó számnak kell tekinteni, azaz bármely adózás vagy egyéb levonás előtti adatnak. Amennyiben a támogatást nem vissza nem térítendő támogatásként, hanem más formában nyújtják, a támogatás összege a bruttó támogatástartalom lesz.

| (49) | A szóban forgó vállalkozások az EK-Szerződés I. mellékletében említett és egyéb termékek feldolgozása és forgalmazása területén végezték a tevékenységüket és 2003-ban mentességet élveztek a tetemeltakarítási adó megfizetése alól. Az 5. cikkében foglalt átmeneti intézkedésekkel összhangban ennélfogva az 1998/2006/EK rendelet alkalmazandó ebben az esetben. |
| --- | --- |

(49)

A szóban forgó vállalkozások az EK-Szerződés I. mellékletében említett és egyéb termékek feldolgozása és forgalmazása területén végezték a tevékenységüket és 2003-ban mentességet élveztek a tetemeltakarítási adó megfizetése alól. Az 5. cikkében foglalt átmeneti intézkedésekkel összhangban ennélfogva az 1998/2006/EK rendelet alkalmazandó ebben az esetben.

| (50) | A francia hatóságok megállapították, hogy az 1998/2006/EK rendelet által előírt feltételek teljesültek, bemutatva, hogy a támogatás egyénileg, az egyes kedvezményezettek számára nyújtott támogatástartalma egyetlen esetben sem haladta meg a 200 000 EUR-t adott hároméves időszak alatt, mivel a mentesség maximális összege évenként és vállalkozásonként 13 132 EUR volt (lásd a (29) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(50)

A francia hatóságok megállapították, hogy az 1998/2006/EK rendelet által előírt feltételek teljesültek, bemutatva, hogy a támogatás egyénileg, az egyes kedvezményezettek számára nyújtott támogatástartalma egyetlen esetben sem haladta meg a 200 000 EUR-t adott hároméves időszak alatt, mivel a mentesség maximális összege évenként és vállalkozásonként 13 132 EUR volt (lásd a (29) preambulumbekezdést).

| (51) | A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a 762 245 EUR-nál kisebb éves árbevétellel rendelkező kiskereskedelmi húsértékesítést végző vállalatok 2003-as mentessége az 1998/2006/EK rendelet alkalmazási körébe esik, és teljesíti az említett rendeletben előírt feltételeket. Következésképpen ez a mentesség nem minősül állami támogatásnak az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, |
| --- | --- |

(51)

A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a 762 245 EUR-nál kisebb éves árbevétellel rendelkező kiskereskedelmi húsértékesítést végző vállalatok 2003-as mentessége az 1998/2006/EK rendelet alkalmazási körébe esik, és teljesíti az említett rendeletben előírt feltételeket. Következésképpen ez a mentesség nem minősül állami támogatásnak az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 762 245 EUR-nál kisebb éves árbevétellel rendelkező, kiskereskedelmi húsértékesítést végző vállalatok 2003-as mentessége a tetemeltakarítási adó alól nem minősül támogatásnak az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2011. június 29-én.

a Bizottság részéről

Dacian CIOLOȘ

a Bizottság tagja

---

(1)  2009. december 1-jei hatállyal az EK-Szerződés 87. és 88. cikke helyébe az EUMSZ 107., illetve 108. cikke lépett. Ez a két rendelkezéssorozat lényegében azonos. Adott esetben, e határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére való hivatkozást az EK-Szerződés 87., illetve 88. cikkére történő hivatkozásként kell tekinteni.

1

(2)  N 515A/03 számú állami támogatás, a francia hatóságokhoz intézett C(2004) 936 végleges, 2004. március 30-i levél.

2

(3)  HL C 228., 2005.9.17., 13. o.

3

(4)  A társaság a kiléte bizalmas kezelését kérte.

4

(5)  HL L 379., 2006.12.28., 5. o.

5

(6)  Számítási alap: 1 FRF = 0,15 EUR.

6

(7)  HL C 28., 2000.2.1., 2. o.

7

(8)  HL L 176., 2005.7.8., 1. o.

8

(9)  HL L 10., 2001.1.13., 30. o.

9

(10)  A francia hatóságok szakmai forrásokon (a húsfeldolgozók szövetségének irányítási központjai) alapuló információi.

10

(11)  HL L 10., 2001.1.13., 33. o.

11

(12)  HL L 1., 2004.1.3., 1. o.

12

(13)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

13

(14)  L. 3. lábjegyzet

14

(15)  HL L 282., 1975.11.1., 1. o.

15

(16)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o.

16

(17)  HL L 148., 1968.6.28., 24. o.

17

(18)  HL L 312., 1998.11.20., 1. o.

18

(19)  HL L 282., 1975.11.1., 77. o.

19

(20)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

20

---