# Euroopa Liidu L 330/2011

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2011.330.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 330 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide14. detsember 2011 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2011.330.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 330

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide14. detsember 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1295/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 1284/2009, millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Guinea Vabariigi suhtes | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1296/2011, 9. detsember 2011, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Riso di Baraggia Biellese e Vercellese (KPN)] | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1297/2011, 9. detsember 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Seggiano (KPN)] | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1298/2011, 9. detsember 2011, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Pélardon (KPN)] | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1299/2011, 9. detsember 2011, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Azeites do Ribatejo (KPN)] | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1300/2011, 9. detsember 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Magyar szürkemarha hús (KGT)] | 11 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1301/2011, 9. detsember 2011, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Vitellone bianco dell’Appennino centrale (KGT)] | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1302/2011, 9. detsember 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 15 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1303/2011, 9. detsember 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1304/2011, 13. detsember 2011, teatavate nõukogu määrusega (EÜ) nr 1216/2009 hõlmatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud Norrast pärit kaupade Euroopa Liitu importimise tollimaksuvaba režiimi ajutise peatamise tühistamise kohta 2012. aastaks | 19 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1305/2011, 13. detsember 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 21 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/831/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 1. detsember 2011, mis käsitleb praktilist ja menetluslikku korda Euroopa kultuuripärandi märgist käsitleva Euroopa Liidu meetme Euroopa komitee nelja liikme ametisse nimetamiseks nõukogu poolt | 23 |
| | | 2011/832/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 7. detsember 2011, milles käsitletakse ELi tegevuskohtade koondregistreerimise, kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade ja üldise registreerimise juhist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 8896 all)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2011/833/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 12. detsember 2011, komisjoni dokumentide taaskasutamise kohta | 39 |
| | | 2011/834/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 13. detsember 2011, teatava Omaanist ja Saudi Araabiast pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitleva subsiidiumivastase menetluse lõpetamise kohta | 43 |
| | | 2011/835/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 13. detsember 2011, teatava Omaanist ja Saudi Araabiast pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse lõpetamise kohta | 45 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1295/2011, 13. detsember 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 1284/2009, millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Guinea Vabariigi suhtes

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1296/2011, 9. detsember 2011, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Riso di Baraggia Biellese e Vercellese (KPN)]

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1297/2011, 9. detsember 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Seggiano (KPN)]

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1298/2011, 9. detsember 2011, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Pélardon (KPN)]

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1299/2011, 9. detsember 2011, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Azeites do Ribatejo (KPN)]

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1300/2011, 9. detsember 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Magyar szürkemarha hús (KGT)]

11

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1301/2011, 9. detsember 2011, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Vitellone bianco dell’Appennino centrale (KGT)]

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1302/2011, 9. detsember 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

15

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1303/2011, 9. detsember 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

17

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1304/2011, 13. detsember 2011, teatavate nõukogu määrusega (EÜ) nr 1216/2009 hõlmatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud Norrast pärit kaupade Euroopa Liitu importimise tollimaksuvaba režiimi ajutise peatamise tühistamise kohta 2012. aastaks

19

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1305/2011, 13. detsember 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

21

OTSUSED

2011/831/EL

*

Nõukogu otsus, 1. detsember 2011, mis käsitleb praktilist ja menetluslikku korda Euroopa kultuuripärandi märgist käsitleva Euroopa Liidu meetme Euroopa komitee nelja liikme ametisse nimetamiseks nõukogu poolt

23

2011/832/EL

*

Komisjoni otsus, 7. detsember 2011, milles käsitletakse ELi tegevuskohtade koondregistreerimise, kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade ja üldise registreerimise juhist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 8896 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 8896 all)

1

25

2011/833/EL

*

Komisjoni otsus, 12. detsember 2011, komisjoni dokumentide taaskasutamise kohta

39

2011/834/EL

*

Komisjoni otsus, 13. detsember 2011, teatava Omaanist ja Saudi Araabiast pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitleva subsiidiumivastase menetluse lõpetamise kohta

43

2011/835/EL

*

Komisjoni otsus, 13. detsember 2011, teatava Omaanist ja Saudi Araabiast pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse lõpetamise kohta

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 14.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1295/2011,

13. detsember 2011,

millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 1284/2009, millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Guinea Vabariigi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 215 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu otsust 2011/706/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2010/638/ÜVJP Guinea Vabariigi vastu suunatud piiravate meetmete kohta (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa komisjoni ühisettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 1284/2009 (2) kehtestati teatavad konkreetsed piiravad meetmed Guinea Vabariigi suhtes vastavalt ühisele seisukohale 2009/788/ÜVJP (3) (hiljem asendatud otsusega 2010/638/ÜVJP), (4) et reageerida poliitiliste meeleavalduste vägivaldsele mahasurumisele julgeolekujõudude poolt 28. septembril 2009. aastal Conakrys. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 1284/2009 (2) kehtestati teatavad konkreetsed piiravad meetmed Guinea Vabariigi suhtes vastavalt ühisele seisukohale 2009/788/ÜVJP (3) (hiljem asendatud otsusega 2010/638/ÜVJP), (4) et reageerida poliitiliste meeleavalduste vägivaldsele mahasurumisele julgeolekujõudude poolt 28. septembril 2009. aastal Conakrys.

| (2) | Otsust 2010/638/ÜVJP muudeti otsusega 2011/706/ÜVJP, et muuta muu hulgas sõjavarustuse ja siserepressioonideks kasutada võidava varustusega seotud meetmete ulatust. |
| --- | --- |

(2)

Otsust 2010/638/ÜVJP muudeti otsusega 2011/706/ÜVJP, et muuta muu hulgas sõjavarustuse ja siserepressioonideks kasutada võidava varustusega seotud meetmete ulatust.

| (3) | Nende meetmete teatavad aspektid kuuluvad aluslepingu reguleerimisalasse ja seepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt. |
| --- | --- |

(3)

Nende meetmete teatavad aspektid kuuluvad aluslepingu reguleerimisalasse ja seepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt.

| (4) | Määrust (EL) nr 1284/2009 tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EL) nr 1284/2009 tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1284/2009 artikli 4 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

„1.   Erandina artiklitest 2 ja 3 võivad III lisas loetletud veebisaitidel osutatud liikmesriikide pädevad asutused anda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel loa:

| a) | sellise siserepressioonideks kasutada võidava varustuse müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks, mis on ette nähtud üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeks või kasutamiseks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) ja Euroopa Liidu poolsetes institutsioonide väljaarendamise programmides või Euroopa Liidu ja ÜRO kriisiohjamisoperatsioonidel; |
| --- | --- |

a)

sellise siserepressioonideks kasutada võidava varustuse müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks, mis on ette nähtud üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeks või kasutamiseks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) ja Euroopa Liidu poolsetes institutsioonide väljaarendamise programmides või Euroopa Liidu ja ÜRO kriisiohjamisoperatsioonidel;

| b) | sellise siserepressioonideks kasutada võidava mittesurmava varustuse müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks, mis on ette nähtud üksnes selleks, et võimaldada Guinea Vabariigi politseil ja sandarmeerial kasutada avaliku korra kaitsmiseks jõudu ainult asjakohasel ja proportsionaalsel viisil; |
| --- | --- |

b)

sellise siserepressioonideks kasutada võidava mittesurmava varustuse müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks, mis on ette nähtud üksnes selleks, et võimaldada Guinea Vabariigi politseil ja sandarmeerial kasutada avaliku korra kaitsmiseks jõudu ainult asjakohasel ja proportsionaalsel viisil;

| c) | otseselt või kaudselt pakkuda punktides a ja b osutatud varustuse või programmide ja operatsioonidega seotud rahastamist või osutada finants- ja tehnilist abi või vahendus- ja muid teenuseid; |
| --- | --- |

c)

otseselt või kaudselt pakkuda punktides a ja b osutatud varustuse või programmide ja operatsioonidega seotud rahastamist või osutada finants- ja tehnilist abi või vahendus- ja muid teenuseid;

| d) | pakkuda rahastamist või osutada finants- ja tehnilist abi või vahendus- ja muid teenuseid, kui need on seotud mittesurmava sõjavarustusega, mis on ette nähtud üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeliseks kasutamiseks või ÜRO ja Euroopa Liidu poolsete institutsioonide väljaarendamise programmide või Euroopa Liidu ja ÜRO kriisiohjamisoperatsioonide jaoks; |
| --- | --- |

d)

pakkuda rahastamist või osutada finants- ja tehnilist abi või vahendus- ja muid teenuseid, kui need on seotud mittesurmava sõjavarustusega, mis on ette nähtud üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeliseks kasutamiseks või ÜRO ja Euroopa Liidu poolsete institutsioonide väljaarendamise programmide või Euroopa Liidu ja ÜRO kriisiohjamisoperatsioonide jaoks;

| e) | pakkuda rahastamist või osutada finants- ja tehnilist abi või vahendus- ja muid teenuseid, kui need on seotud mittesurmava sõjavarustusega, mis on ette nähtud üksnes selleks, et võimaldada Guinea Vabariigi politseil ja sandarmeerial kasutada avaliku korra kaitsmiseks jõudu ainult asjakohasel ja proportsionaalsel viisil; |
| --- | --- |

e)

pakkuda rahastamist või osutada finants- ja tehnilist abi või vahendus- ja muid teenuseid, kui need on seotud mittesurmava sõjavarustusega, mis on ette nähtud üksnes selleks, et võimaldada Guinea Vabariigi politseil ja sandarmeerial kasutada avaliku korra kaitsmiseks jõudu ainult asjakohasel ja proportsionaalsel viisil;

| f) | pakkuda rahastamist või osutada finants- ja tehnilist abi või vahendus- ja muid teenuseid, kui need on seotud sõidukitega, mis ei ole lahingumasinad ja mis on valmistatud kuulikindlatena või niisuguseks kohandatud ning mis on mõeldud üksnes Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide töötajate kaitseks Guinea Vabariigis.”. |
| --- | --- |

f)

pakkuda rahastamist või osutada finants- ja tehnilist abi või vahendus- ja muid teenuseid, kui need on seotud sõidukitega, mis ei ole lahingumasinad ja mis on valmistatud kuulikindlatena või niisuguseks kohandatud ning mis on mõeldud üksnes Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide töötajate kaitseks Guinea Vabariigis.”.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. detsember 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. CICHOCKI

---

(1)  ELT L 281, 28.10.2011, lk 28.

1

(2)  ELT L 346, 23.12.2009, lk 26.

2

(3)  ELT L 281, 28.10.2009, lk 7.

3

(4)  ELT L 280, 26.10.2010, lk 10.

4

---

| 14.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1296/2011,

9. detsember 2011,

millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 982/2007 (2) kohaselt registreeritud päritolunimetuse „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” spetsifikaadi üksikasjade muudatustele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 982/2007 (2) kohaselt registreeritud päritolunimetuse „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” spetsifikaadi üksikasjade muudatustele.

| (2) | Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatused seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT L 217, 22.8.2007, lk 22.

2

(3)  ELT C 56, 22.2.2011, lk 18.

3

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

ITAALIA

Riso di Baraggia Biellese e Vercellese (KPN)

---

| 14.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1297/2011,

9. detsember 2011,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Seggiano” (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 5 kolmandat ja neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikega 2 ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Seggiano” (2). |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikega 2 ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Seggiano” (2).

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõikele 1 esitas Ühendkuningriik registreerimisele vastuväite. See vastuväide on kõnealuse määruse artikli 7 lõike 3 kohaselt vastuvõetav. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõikele 1 esitas Ühendkuningriik registreerimisele vastuväite. See vastuväide on kõnealuse määruse artikli 7 lõike 3 kohaselt vastuvõetav.

| (3) | Ühendkuningriik märkis vastuväites, et kõnealuse nime registreerimine oleks vastuolus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõikega 4 ning ohustaks tema territooriumil registreeritud kaubamärke. |
| --- | --- |

(3)

Ühendkuningriik märkis vastuväites, et kõnealuse nime registreerimine oleks vastuolus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõikega 4 ning ohustaks tema territooriumil registreeritud kaubamärke.

| (4) | Komisjon kutsus 18. novembri 2010. aasta kirjaga asjaomaseid liikmesriike üles saavutama omavaheline kokkulepe vastavalt nende riigisisestele menetlustele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon kutsus 18. novembri 2010. aasta kirjaga asjaomaseid liikmesriike üles saavutama omavaheline kokkulepe vastavalt nende riigisisestele menetlustele.

| (5) | Kuna Itaalia ja Ühendkuningriik jõudsid ettenähtud tähtaja jooksul kokkuleppele, tehes väiksed muudatused spetsifikaadis ja ilma määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohaselt avaldatud koonddokumenti muutmata, tuleks nimetus „Seggiano” kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse, |
| --- | --- |

(5)

Kuna Itaalia ja Ühendkuningriik jõudsid ettenähtud tähtaja jooksul kokkuleppele, tehes väiksed muudatused spetsifikaadis ja ilma määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohaselt avaldatud koonddokumenti muutmata, tuleks nimetus „Seggiano” kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 77, 26.3.2010, lk 6.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.5.   Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

ITAALIA

Seggiano (KPN)

---

| 14.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1298/2011,

9. detsember 2011,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Pélardon” (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 2400/1996 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 2372/2001) (3) kohaselt registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Pélardon” spetsifikaadi üksikasjade muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 2400/1996 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 2372/2001) (3) kohaselt registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Pélardon” spetsifikaadi üksikasjade muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatused seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  EÜT L 327, 18.12.1996, lk 11.

2

(3)  EÜT L 320, 5.12.2001, lk 9.

3

(4)  ELT C 35, 4.2.2011, lk 13.

4

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.3.   Juust

PRANTSUSMAA

Pélardon (KPN)

---

| 14.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1299/2011,

9. detsember 2011,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Azeites do Ribatejo” (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu ja artikli 17 lõike 2 kohaselt vaatas komisjon läbi Portugali taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) alusel registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Azeites do Ribatejo” spetsifikaadi üksikasjade muudatustele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu ja artikli 17 lõike 2 kohaselt vaatas komisjon läbi Portugali taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) alusel registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Azeites do Ribatejo” spetsifikaadi üksikasjade muudatustele.

| (2) | Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatused seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

2

(3)  ELT C 56, 22.2.2010, lk 13.

3

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.5.   Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

PORTUGAL

Azeites do Ribatejo (KPN)

---

| 14.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1300/2011,

9. detsember 2011,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Magyar szürkemarha hús” (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ungari taotlus registreerida nimetus „Magyar szürkemarha hús” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ungari taotlus registreerida nimetus „Magyar szürkemarha hús” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 83, 17.3.2011, lk 14.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.1.   Värske liha (ja rups)

UNGARI

Magyar szürkemarha hús (KGT)

---

| 14.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1301/2011,

9. detsember 2011,

millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Vitellone bianco dell’Appennino centrale” (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 134/98) (3) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Vitellone bianco dell’Appennino centrale” spetsifikaadi üksikasjade muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 134/98) (3) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Vitellone bianco dell’Appennino centrale” spetsifikaadi üksikasjade muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatused seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

2

(3)  EÜT L 15, 21.1.1998, lk 6.

3

(4)  ELT C 82, 16.3.2011, lk 7.

4

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.1.   Värske liha (ja rups)

ITAALIA

Vitellone bianco dell’Appennino centrale (KGT)

---

| 14.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1302/2011,

9. detsember 2011,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Tolliseadustiku komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Tolliseadustiku komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Polüetüleenist ümmarguse põhjaga plastpudel korgiga.
  Toote kõrgus on umbes 20 cm ja maht 0,5 liitrit.
  Toode on ette nähtud jalgratta pudelihoidjasse paigaldamiseks, toodet kasutatakse jookide kaasavõtmiseks.
  (Vt foto) (1) | 3923 30 10 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 3923, 3923 30 ja 3923 30 10 sõnastusega.
  Kuna toode on korgiga plastpudel, mis ei sisalda muid osi, näiteks eemaldatavaid joogitopse, ning kuna seda kasutatakse karastusjookide kaasavõtmiseks, ei saa seda käsitleda rubriiki 3924 kuuluva lauanõu, kööginõu ega muu majapidamistarbena. Järelikult ei või toodet klassifitseerida rubriiki 3924.
  Kuna toode on ese, mida kasutatakse kaupade veoks või pakkimiseks, tuleb see klassifitseerida rubriiki 3923 (vt HSi selgitavad märkused, rubriik 3923, esimese lõigu punkt a). |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Polüetüleenist ümmarguse põhjaga plastpudel korgiga.

Toote kõrgus on umbes 20 cm ja maht 0,5 liitrit.

Toode on ette nähtud jalgratta pudelihoidjasse paigaldamiseks, toodet kasutatakse jookide kaasavõtmiseks.

(Vt foto) (1)

3923 30 10

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 3923, 3923 30 ja 3923 30 10 sõnastusega.

Kuna toode on korgiga plastpudel, mis ei sisalda muid osi, näiteks eemaldatavaid joogitopse, ning kuna seda kasutatakse karastusjookide kaasavõtmiseks, ei saa seda käsitleda rubriiki 3924 kuuluva lauanõu, kööginõu ega muu majapidamistarbena. Järelikult ei või toodet klassifitseerida rubriiki 3924.

Kuna toode on ese, mida kasutatakse kaupade veoks või pakkimiseks, tuleb see klassifitseerida rubriiki 3923 (vt HSi selgitavad märkused, rubriik 3923, esimese lõigu punkt a).

Image

---

(1)  Foto on üksnes illustratsiooniks.

---

| 14.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1303/2011,

9. detsember 2011,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Valuvaigistav geel, mis sisaldab järgmisi koostisosi:






  — | isopropüülalkohol, |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Valuvaigistav geel, mis sisaldab järgmisi koostisosi:

—

isopropüülalkohol,

| — | vesi, |
| --- | --- |

—

vesi,

| — | ürdiekstrakt (Ilex paraguariensis), |
| --- | --- |

—

ürdiekstrakt (Ilex paraguariensis),

| — | akrüülhappepolümeerid (karbomeer), |
| --- | --- |

—

akrüülhappepolümeerid (karbomeer),

| — | trietanoolamiin, |
| --- | --- |

—

trietanoolamiin,

| — | mentool, |
| --- | --- |

—

mentool,

| — | kamper, |
| --- | --- |

—

kamper,

| — | ränidioksiid, |
| --- | --- |

—

ränidioksiid,

| — | metüülparabeen, |
| --- | --- |

—

metüülparabeen,

| — | glütserool, |
| --- | --- |

—

glütserool,

| — | propüleenglükool, |
| --- | --- |

—

propüleenglükool,

| — | tartrasiin (E102), |
| --- | --- |

—

tartrasiin (E102),

| — | briljantsinine FCF (E133). |
| --- | --- |

—

briljantsinine FCF (E133).

Koostisosade koguseid ei ole toote pakendil näidatud.

Pakendil on soovitatud toodet kasutada väiksemate lihase- ja liigesevalude, sealhulgas artriidivalude, seljavalude, venituste ja nikastustega seotud valude ajutiseks leevendamiseks.

3824 90 97

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 30 lisamärkusega 1 ning CN-koodide 3824, 3824 90 ja 3824 90 97 sõnastusega.

Toodet ei kasutata raviotstarbel, kuna see ei ravi ega paranda haigust, samuti mitte profülaktikaks, kuna see ei kaitse haiguse eest. Lisaks ei rahulda toode grupi 30 lisamärkuse 1 nõudeid, kuna pakendil ei ole näidatud koostisosade koguseid. Toodet ei või seepärast klassifitseerida rubriiki 3004 kuuluvaks ravimiks.

Toodet ei saa pidada ilu- ega jumestustooteks, kuna nahahoolduseks seda ei kasutata. Kuigi toode jahutab nahka, millele seda on kantud, ei ole sellel nahale tegelikult mingit ravitoimet. Seetõttu ei või toodet klassifitseerida rubriiki 3304.

Seepärast tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 3824 90 97 alla kui keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude mujal nimetamata keemiatooted ja valmistised.

---

| 14.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1304/2011,

13. detsember 2011,

teatavate nõukogu määrusega (EÜ) nr 1216/2009 hõlmatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud Norrast pärit kaupade Euroopa Liitu importimise tollimaksuvaba režiimi ajutise peatamise tühistamise kohta 2012. aastaks

EUROOPA KOMISJON

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1216/2009, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsust 2004/859/EÜ, mis käsitleb kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 kohta, (2) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokollis nr 2 (3) ning EMP lepingu protokollis nr 3 (4) on määratletud lepinguosaliste vahel teatavate põllumajandussaadustega ning töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise kord. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokollis nr 2 (3) ning EMP lepingu protokollis nr 3 (4) on määratletud lepinguosaliste vahel teatavate põllumajandussaadustega ning töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise kord.

| (2) | EMP lepingu protokolliga nr 3, mida on muudetud EMP ühiskomitee otsusega nr 138/2004, (5) on ette nähtud kohaldada tollimaksu nullmäära CN-koodi 2202 10 00 alla kuuluva vee suhtes, millele on lisatud suhkrut või muid magusaineid või maitse- ja lõhnaaineid, ning teatavate CN-koodi ex 2202 90 10 alla kuuluvate muude suhkrut sisaldavate mittealkohoolsete jookide suhtes. |
| --- | --- |

(2)

EMP lepingu protokolliga nr 3, mida on muudetud EMP ühiskomitee otsusega nr 138/2004, (5) on ette nähtud kohaldada tollimaksu nullmäära CN-koodi 2202 10 00 alla kuuluva vee suhtes, millele on lisatud suhkrut või muid magusaineid või maitse- ja lõhnaaineid, ning teatavate CN-koodi ex 2202 90 10 alla kuuluvate muude suhkrut sisaldavate mittealkohoolsete jookide suhtes.

| (3) | Kõnealuse vee ja muude jookide suhtes kohaldatava nullmäära kasutamine Norra suhtes on ajutiselt peatatud vastavalt Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppele Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 kohta (6) (edaspidi „kokkulepe”), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2004/859/EÜ. Vastavalt kokkuleppe kooskõlastatud protokolli IV punktile lubatakse CN-koodide 2202 10 00 ja ex 2202 90 10 alla kuuluvaid Norrast pärit tooteid tollimaksuvabalt importida ainult tollimaksuvaba tariifikvoodi piires ning tariifikvoodi mahtu ületava impordi puhul tuleb maksta tollimaksu. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse vee ja muude jookide suhtes kohaldatava nullmäära kasutamine Norra suhtes on ajutiselt peatatud vastavalt Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppele Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 kohta (6) (edaspidi „kokkulepe”), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2004/859/EÜ. Vastavalt kokkuleppe kooskõlastatud protokolli IV punktile lubatakse CN-koodide 2202 10 00 ja ex 2202 90 10 alla kuuluvaid Norrast pärit tooteid tollimaksuvabalt importida ainult tollimaksuvaba tariifikvoodi piires ning tariifikvoodi mahtu ületava impordi puhul tuleb maksta tollimaksu.

| (4) | Vastavalt kokkuleppe kooskõlastatud protokolli IV punkti kolmanda taande viimasele lausele tuleb juhul, kui tariifikvoodid ei ole eelmise aasta 31. oktoobriks ammendatud, anda kõnealustele toodetele piiramatu tollivaba sissepääs Euroopa Liitu. Komisjonile esitatud andmete kohaselt ei ammendatud 31. oktoobriks 2011 kõnealuse vee ja jookide 2011. aasta tariifikvooti, mis avati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1248/2010 (7). Seega tuleb kõnealustele toodetele anda piiramatu tollivaba sissepääs Euroopa Liitu 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt kokkuleppe kooskõlastatud protokolli IV punkti kolmanda taande viimasele lausele tuleb juhul, kui tariifikvoodid ei ole eelmise aasta 31. oktoobriks ammendatud, anda kõnealustele toodetele piiramatu tollivaba sissepääs Euroopa Liitu. Komisjonile esitatud andmete kohaselt ei ammendatud 31. oktoobriks 2011 kõnealuse vee ja jookide 2011. aasta tariifikvooti, mis avati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1248/2010 (7). Seega tuleb kõnealustele toodetele anda piiramatu tollivaba sissepääs Euroopa Liitu 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012.

| (5) | Seepärast on vaja tühistada protokolli nr 2 alusel kehtiv tollimaksuvaba režiimi ajutine peatamine. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on vaja tühistada protokolli nr 2 alusel kehtiv tollimaksuvaba režiimi ajutine peatamine.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas I lisas loetlemata töödeldud saadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas I lisas loetlemata töödeldud saadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 alusel kehtiva tollimaksuvaba režiimi ajutine peatamine kaupadele, mis on klassifitseeritud CN-koodide 2202 10 00 (veed, sealhulgas mineraal- ja gaseeritud veed, mis sisaldavad lisatud suhkrut või teisi magus- või maitseaineid) ning ex 2202 90 10 (muud mineraalveed, mis sisaldavad suhkrut (sahharoosi ja invertsuhkrut)) alla, tühistatakse 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2012.

2.   Päritolureeglid, mida lõikes 1 nimetatud kaupade suhtes vastastikku kohaldatakse, on sätestatud Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokollis nr 3.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. detsember 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 328, 15.12.2009, lk 10.

1

(2)  ELT L 370, 17.12.2004, lk 70.

2

(3)  EÜT L 171, 27.6.1973, lk 2.

3

(4)  EÜT L 22, 24.1.2002, lk 37.

4

(5)  ELT L 342, 18.11.2004, lk 30.

5

(6)  ELT L 370, 17.12.2004, lk 72.

6

(7)  ELT L 341, 23.12.2010, lk 1.

7

---

| 14.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/21

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1305/2011,

13. detsember 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. detsembril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. detsember 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 58,0 |
| MA | 72,2 |
| TN | 80,5 |
| TR | 94,4 |
| ZZ | 76,3 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| TR | 111,9 |
| ZZ | 141,0 |
| 0709 90 70 | MA | 41,1 |
| TR | 146,0 |
| ZZ | 93,6 |
| 0805 10 20 | AR | 40,2 |
| BR | 41,5 |
| CL | 30,5 |
| MA | 56,3 |
| TR | 58,8 |
| ZA | 54,0 |
| ZZ | 46,9 |
| 0805 20 10 | MA | 65,1 |
| ZZ | 65,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 84,5 |
| TR | 80,1 |
| ZZ | 82,3 |
| 0805 50 10 | TR | 55,7 |
| ZZ | 55,7 |
| 0808 10 80 | CA | 109,9 |
| CL | 90,0 |
| US | 118,0 |
| ZA | 80,2 |
| ZZ | 99,5 |
| 0808 20 50 | CN | 60,4 |
| ZZ | 60,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

58,0

MA

72,2

TN

80,5

TR

94,4

ZZ

76,3

0707 00 05

EG

170,1

TR

111,9

ZZ

141,0

0709 90 70

MA

41,1

TR

146,0

ZZ

93,6

0805 10 20

AR

40,2

BR

41,5

CL

30,5

MA

56,3

TR

58,8

ZA

54,0

ZZ

46,9

0805 20 10

MA

65,1

ZZ

65,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

84,5

TR

80,1

ZZ

82,3

0805 50 10

TR

55,7

ZZ

55,7

0808 10 80

CA

109,9

CL

90,0

US

118,0

ZA

80,2

ZZ

99,5

0808 20 50

CN

60,4

ZZ

60,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 14.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/23

---

NÕUKOGU OTSUS,

1. detsember 2011,

mis käsitleb praktilist ja menetluslikku korda Euroopa kultuuripärandi märgist käsitleva Euroopa Liidu meetme Euroopa komitee nelja liikme ametisse nimetamiseks nõukogu poolt

(2011/831/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta otsust nr 1194/2011/EL Euroopa kultuuripärandi märgist käsitleva Euroopa Liidu meetme kohta, (1) eriti selle artiklit 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse nr 1194/2011/EL artiklis 8 sätestatakse, et moodustatakse sõltumatu Euroopa eksperdikomitee (edaspidi „Euroopa komitee”), kuhu kuulub 13 liiget, kelle nimetavad ametisse Euroopa Liidu institutsioonid ja organid ning kellest neli nimetab ametisse nõukogu kolme aasta pikkuseks ametiajaks. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse nr 1194/2011/EL artiklis 8 sätestatakse, et moodustatakse sõltumatu Euroopa eksperdikomitee (edaspidi „Euroopa komitee”), kuhu kuulub 13 liiget, kelle nimetavad ametisse Euroopa Liidu institutsioonid ja organid ning kellest neli nimetab ametisse nõukogu kolme aasta pikkuseks ametiajaks.

| (2) | Iga institutsioon ja organ peaks püüdma tagada, et tema poolt ametisse nimetatavate Euroopa komitee liikmete pädevused oleksid võimalikult suurel määral üksteist täiendavad. |
| --- | --- |

(2)

Iga institutsioon ja organ peaks püüdma tagada, et tema poolt ametisse nimetatavate Euroopa komitee liikmete pädevused oleksid võimalikult suurel määral üksteist täiendavad.

| (3) | Liikmesriike, kelle üks või mitu eksperti on Euroopa komitee liikmete kandidaatide esitamise ajal komitee liikmed ja kelle nimetas ametisse muu institutsioon või organ kui nõukogu, innustatakse protsessis osalemise üle otsustamisel võtma arvesse geograafilise ja soolise tasakaalu suurendamist Euroopa komitees. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriike, kelle üks või mitu eksperti on Euroopa komitee liikmete kandidaatide esitamise ajal komitee liikmed ja kelle nimetas ametisse muu institutsioon või organ kui nõukogu, innustatakse protsessis osalemise üle otsustamisel võtma arvesse geograafilise ja soolise tasakaalu suurendamist Euroopa komitees.

| (4) | On asjakohane, et nõukogu teeks otsuse oma Euroopa komitee nelja liikme ametisse nimetamise praktilise ja menetlusliku korra kohta. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane, et nõukogu teeks otsuse oma Euroopa komitee nelja liikme ametisse nimetamise praktilise ja menetlusliku korra kohta.

| (5) | Nimetatud kord peaks olema õiglane, hõlpsasti rakendatav, mittediskrimineeriv, läbipaistev ning sellega tuleks püüda tagada, et Euroopa komiteesse nimetatud liikmed täidavad täielikult oma kohustusi. |
| --- | --- |

(5)

Nimetatud kord peaks olema õiglane, hõlpsasti rakendatav, mittediskrimineeriv, läbipaistev ning sellega tuleks püüda tagada, et Euroopa komiteesse nimetatud liikmed täidavad täielikult oma kohustusi.

| (6) | Kõnealust korda tuleks vajaduse korral muuta, võttes arvesse otsuse nr 1194/2011/EL artikliga 18 ette nähtud Euroopa kultuuripärandi märgist käsitleva Euroopa Liidu meetme hindamiste tulemusi, |
| --- | --- |

(6)

Kõnealust korda tuleks vajaduse korral muuta, võttes arvesse otsuse nr 1194/2011/EL artikliga 18 ette nähtud Euroopa kultuuripärandi märgist käsitleva Euroopa Liidu meetme hindamiste tulemusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu teeb otsuse Euroopa komitee nelja liikme ametisse nimetamise kohta vastavalt artiklis 2 sätestatud praktilisele ja menetluslikule korrale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriikidel palutakse esitada kandidaate Euroopa komitee liikmete kohtadele. Liikmesriikide osalemine protsessis on vabatahtlik. Igal liikmesriigil on õigus esitada ainult üks kandidaat. Tasakaalustatud geograafilise esindatuse tagamiseks ei saa osaleda liikmesriigid, kelle eksperdid nimetas nõukogu ametisse eelmiseks ametiajaks.

2.   Kandideerimistaotlused esitatakse vastavalt lisa 1. osas esitatud nõuetele kirjalikult ning need peavad selgelt näitama, et asjaomane kandidaat on sõltumatu ekspert, kellel on asjakohased kogemused ja eksperditeadmised meetme eesmärkidega seotud valdkondades ning kes on pühendunud tööle Euroopa komitees. Nimetatud taotlused peavad lisaks sisaldama lisa 2. osas esitatud nõuetekohaselt allkirjastatud avaldust.

3.   Kandideerimistaotlustes täpsustatakse iga kandidaadi peamine eksperditeadmiste kategooria järgmiste kategooriate hulgast:

| — | Euroopa ajalugu ja kultuur, |
| --- | --- |

—

Euroopa ajalugu ja kultuur,

| — | haridus ja noored, |
| --- | --- |

—

haridus ja noored,

| — | kultuuriväärtuslike objektide haldamine, sealhulgas kultuuripärandi mõõde, |
| --- | --- |

—

kultuuriväärtuslike objektide haldamine, sealhulgas kultuuripärandi mõõde,

| — | teabevahetus ja turism. |
| --- | --- |

—

teabevahetus ja turism.

4.   Nõukogu asjakohase ettevalmistava organi poolt vastuvõetavaks tunnistatud kandideerimistaotluste vahel korraldatakse loosimine, et valida iga lõikes 3 osutatud nelja kategooria jaoks välja üks kandidaat. Iga kategooria puhul loositud esimene nimi loetakse valituks. Seejärel kiidab nõukogu valiku heaks.

5.   Kui ühes või mitmes kategoorias ei ole kandidaate, loositakse üks või mitu täiendavat kandidaati kategooriatest, millele on esitatud kõige rohkem kandidaate. Kui asjaomases kategoorias on vaid üks kandidaat, loetakse see kandidaat valituks ilma loosimist korraldamata.

6.   Juhul kui Euroopa komitee liige ei ole võimeline oma volitusi täitma, nimetab asjaomase liikme ametisse nimetanud liikmesriik esimesel võimalusel ametisse asendusliikme. Ametisse nimetamine peab vastama lisa 1. ja 2. osas sätestatud nõuetele ning see kehtib liikme ülejäänud ametiajaks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 1. detsember 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

W. KOSINIAK-KAMYSZ

---

(1)  ELT L 303, 22.11.2011, lk 1.

1

---

LISA

KANDIDAATIDELE ESITATAVATE NÕUETE LOETELU

1.   OSA

Iga kirjalikult esitatud kandideerimistaotlus hõlmab järgmist:

| — | kirjeldus kandidaadi hariduse, töökogemuse ja silmapaistvate saavutuste kohta seoses meetme eesmärkide ja kultuuriväärtusega objektide puhul täitmisele kuuluvate kriteeriumidega, |
| --- | --- |

—

kirjeldus kandidaadi hariduse, töökogemuse ja silmapaistvate saavutuste kohta seoses meetme eesmärkide ja kultuuriväärtusega objektide puhul täitmisele kuuluvate kriteeriumidega,

| — | selgitus kandidaadi poolt tehtud ekspertteadmiste kategooria valiku kohta. |
| --- | --- |

—

selgitus kandidaadi poolt tehtud ekspertteadmiste kategooria valiku kohta.

2.   OSA

Iga kandideerimistaotlus sisaldab järgmist kirjalikku avaldust:

„Olen teadlik:

| — | ametikohaga kaasnevatest kohustustest ning saan pühendada vajaliku arvu tööpäevadest aastas Euroopa komitee jaoks töötamisele; |
| --- | --- |

—

ametikohaga kaasnevatest kohustustest ning saan pühendada vajaliku arvu tööpäevadest aastas Euroopa komitee jaoks töötamisele;

| — | et Euroopa komitee liikme staatus ei ole auamet ning et minu töötasu ning reisi- ja majutuskulud maksab komisjon; |
| --- | --- |

—

et Euroopa komitee liikme staatus ei ole auamet ning et minu töötasu ning reisi- ja majutuskulud maksab komisjon;

| — | et ametikohaga kaasnevate kohustuste täitmisel tuleb olla sõltumatu ning et ma pean allkirjastama igal aastal avalduse, milles kinnitan, et mul puudub tegelik või potentsiaalne huvide konflikt vastavalt otsuse nr 1194/2011/EL artikli 8 lõikele 5.” |
| --- | --- |

—

et ametikohaga kaasnevate kohustuste täitmisel tuleb olla sõltumatu ning et ma pean allkirjastama igal aastal avalduse, milles kinnitan, et mul puudub tegelik või potentsiaalne huvide konflikt vastavalt otsuse nr 1194/2011/EL artikli 8 lõikele 5.”

---

| 14.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/25

---

KOMISJONI OTSUS,

7. detsember 2011,

milles käsitletakse ELi tegevuskohtade koondregistreerimise, kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade ja üldise registreerimise juhist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 8896 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/832/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS), (1) eriti selle artiklit 3 ja artikli 46 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1221/2009 kehtestatakse organisatsioonidele, kellel on mitu tegevuskohta ühes või mitmes liikmesriigis või kolmandates riikides, võimalus registreeruda EMASis. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1221/2009 kehtestatakse organisatsioonidele, kellel on mitu tegevuskohta ühes või mitmes liikmesriigis või kolmandates riikides, võimalus registreeruda EMASis.

| (2) | Äriühingud ja organisatsioonid, kelle tegevuskohad asuvad eri liikmesriikides või kolmandates riikides, peaksid saama lisateavet ja juhiseid EMASis registreerumise võimaluste kohta. |
| --- | --- |

(2)

Äriühingud ja organisatsioonid, kelle tegevuskohad asuvad eri liikmesriikides või kolmandates riikides, peaksid saama lisateavet ja juhiseid EMASis registreerumise võimaluste kohta.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas vastavalt määruse (EÜ) nr 1221/2009 artiklile 49 asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas vastavalt määruse (EÜ) nr 1221/2009 artiklile 49 asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon võtab määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 46 lõike 4 kohaldamisel ja artikli 3 kohta selgitava lisateabe andmiseks vastu käesoleva juhise ELi tegevuskohtade koondregistreerimise, kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade ja üldise EMASis registreerimise kohta.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. detsember 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  ELT L 342, 22.12.2009, lk 1.

1

---

LISA

ELi tegevuskohtade EMASis koondregistreerimise, kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade ja üldise EMASis registreerimise juhis (määrus (EÜ) nr 1221/2009)

1.   SISSEJUHATUS

Käesoleva dokumendi eesmärk on selgitada, kuidas Euroopa keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) saavad kasutada mitmes ELi liikmesriigis ja/või kolmandates riikides asuvate tütarettevõtjatega ja tegevuskohtadega organisatsioonid ning anda liikmesriikidele, tõendajatele ja organisatsioonidele konkreetseid juhtnööre registreerimise läbiviimiseks. Käesolev juhis on koostatud lähtuvalt EMASi määruse (1) artikli 46 lõikest 4, milles on sätestatud, et „komisjon töötab koos pädevate asutuste foorumiga välja juhise organisatsioonide registreerimiseks väljaspool ühendust”, ja artikli 16 lõikest 3, milles on sätestatud, et „pädevate asutuste foorum töötab välja suunised, mille eesmärk on tagada, et organisatsioonide registreerimisel käesoleva määruse kohaselt ning registreeringu pikendamisel ja peatamisel ja organisatsioonide registrist kustutamisel järgitakse ühtseid menetlusi nii ühenduse sees kui ka väljaspool seda”.

Kui keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS) 1993. aastal kasutusele võeti, oli see mõeldud tööstus- ja tootmissektoris tegutsevate organisatsioonide eri tegevuskohtade katmiseks. Pärast esimest läbivaatamist 2001. aastal avati EMAS II kõikidele mitme tegevuskohaga organisatsioonidele (mis endiselt asusid ELi liikmesriikides ja EMPs). EMAS III on süsteemi veelgi laiendanud ja nüüd on see kohaldatav nii ELis kui ka väljaspool ELi asuvatele organisatsioonidele.

EMASi avamine kolmandatele riikidele annab kõikide sektorite organisatsioonidele töövahendi kõrgetasemelise keskkonnaalase tulemuslikkuse saavutamiseks, mis võib pälvida ka Euroopa Ühenduse sidusrühmade avaliku tunnustuse.

Liikmesriigid võivad vabalt otsustada, kas nende riigi/riikide pädev(ad) asutus(ed) näeb/näevad ette organisatsioonide registreerimise kolmandates riikides vastavalt EMASi määruse artikli 11 lõikele 1 või mitte.

Registreerimine

Kuna mitme ELis asuva tegevuskohaga organisatsioonide registreerimine ja organisatsioonide registreerimine väljaspool ELi on omavahel seotud, võib tegelikkuses esineda mitmesuguseid eri olukordi. Käesolevas dokumendis antakse pädevatele asutustele, tõendajatele ja EMASis registreerumist taotlevatele organisatsioonidele üldiseid juhiseid eri olukordades tegutsemiseks. Analüüsitakse kolme tüüpi olukordi:

| — | 1. olukord: ühes või mitmes liikmesriigis tegevuskohta omavate organisatsioonide registreerimine (ELi tegevuskohtade koondregistreerimine); |
| --- | --- |

—

1. olukord: ühes või mitmes liikmesriigis tegevuskohta omavate organisatsioonide registreerimine (ELi tegevuskohtade koondregistreerimine);

| — | 2. olukord: kolmandates riikides tegevuskohta omavate üksikute või korporatiivsete organisatsioonide registreerimine (kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade registreerimine) ja |
| --- | --- |

—

2. olukord: kolmandates riikides tegevuskohta omavate üksikute või korporatiivsete organisatsioonide registreerimine (kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade registreerimine) ja

| — | 3. olukord: nii ELi liikmesriikides kui ka kolmandates riikides tegevuskohti omavate organisatsioonide registreerimine (üldine registreerimine). |
| --- | --- |

—

3. olukord: nii ELi liikmesriikides kui ka kolmandates riikides tegevuskohti omavate organisatsioonide registreerimine (üldine registreerimine).

Kõigi kolme menetluse puhul võib organisatsioon taotleda kõikide nende tegevuskohtade või neist osa registreerimist ühe tegevuskohtade koondregistreerimisega. Registreerimisse kaasatavate tegevuskohtade valiku teeb taotluse esitanud organisatsioon.

Märkus:

käesolev juhis ei hõlma tavapärast ELi ühes riigis asuvate tegevuskohtade koondregistreerimist.

Juhises käsitletakse näiteks järgmisi küsimusi:

| — | pädeva asutuse kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

—

pädeva asutuse kindlaksmääramine;

| — | väljaspool ELi tegutsevate tõendajate akrediteerimine või litsentsimine; |
| --- | --- |

—

väljaspool ELi tegutsevate tõendajate akrediteerimine või litsentsimine;

| — | nende menetluste kooskõlastamine liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

—

nende menetluste kooskõlastamine liikmesriikide vahel;

| — | vastavus õigusnormidele kolmandates riikides; |
| --- | --- |

—

vastavus õigusnormidele kolmandates riikides;

| — | koondregistreerimiste pikendamine, kustutamine ja peatamine. |
| --- | --- |

—

koondregistreerimiste pikendamine, kustutamine ja peatamine.

Nende kolme olukorra puhul kehtestatavad nõuded on sageli üsna sarnased; pealkirjade vahel ristviidete kasutamine on teksti parema loetavuse huvides siiski piiratud miinimumini. Seepärast võib esineda kordusi.

EMASi usaldusväärsuse jaoks on oluline, et määrust kohaldatakse ühetaoliselt ELis ja EList väljaspool. Seda eesmärki silmas pidades tuleb arvesse võtta erinevusi ja raskusi teatavate konkreetsete EMASi elementide (näiteks õigusnormidele vastavus) rakendamisel. Liikmesriikide pädevad asutused, kes lubavad registreerimist kolmandates riikides, peaksid vastu võtma erimenetlused, mis tagavad, et ELi sees ja väljaspool ELi rakendatakse EMASi ühetaoliselt. ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelised ajaloolised, majandus- ja kultuurisidemed võivad olla tõukejõuks EMASi kolmandates riikides asuvates tegevuskohtades ja üldisel rakendamisel ning neid võib kasutada EMASi ülemaailmse kasutuselevõtu hõlbustamiseks.

2.   MÕISTED

Käesolevas juhenddokumendis kasutatakse järgmisi mõisteid.

Peakontor– mitme tegevuskohaga organisatsiooni kõrgeim juhtasutus, mis kontrollib ja koordineerib organisatsiooni põhiülesandeid, nagu strateegilist planeerimist, suhtekorraldust, maksu-, õigus-, rahandus- ja muid küsimusi.

Juhatus– mitut tegevuskohta omava organisatsiooni peakontorist erinev tegevuskoht, mis on spetsiaalselt määratud EMASi määruse alusel registreerimiseks, ja mis tagab keskkonnajuhtimissüsteemi kontrollimise ja koordineerimise.

Juhtiv pädev asutus– pädev asutus, mis vastutab ELi tegevuskohtade koondregistreerimise, kolmandates riikides ja üldise registreerimise eest.

Märkus:

(juhtiva) pädeva asutuse kindlaksmääramist käsitletakse EMASi määruse artikli 3 lõikes 3.

Juhtiva pädeva asutuse kindlaksmääramine võib varieeruda vastavalt eespool kirjeldatud olukordadele järgmiselt:

| — | 1. olukorra (ELi tegevuskohtade koondregistreerimine) puhul on juhtiv pädev asutus pärit liikmesriigist, kus asub taotleja organisatsiooni peakontor või juhatus; |
| --- | --- |

—

1. olukorra (ELi tegevuskohtade koondregistreerimine) puhul on juhtiv pädev asutus pärit liikmesriigist, kus asub taotleja organisatsiooni peakontor või juhatus;

| — | kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade ja üldise registreerimise puhul on selleks pädev asutus liikmesriigist, kes näeb ette ühenduseväliste organisatsioonide registreerimise ja kus tõendaja on akrediteeritud. Teisisõnu peab liikmesriik kõigepealt sätestama kolmandas riigis registreerimise ja teiseks peavad olema kättesaadavad tõendajad, kes on akrediteeritud või litsentsitud läbi viima tõendamist nendes kolmandates riikides, kus registreerimisele kuuluvad tegevuskohad asuvad. |
| --- | --- |

—

kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade ja üldise registreerimise puhul on selleks pädev asutus liikmesriigist, kes näeb ette ühenduseväliste organisatsioonide registreerimise ja kus tõendaja on akrediteeritud. Teisisõnu peab liikmesriik kõigepealt sätestama kolmandas riigis registreerimise ja teiseks peavad olema kättesaadavad tõendajad, kes on akrediteeritud või litsentsitud läbi viima tõendamist nendes kolmandates riikides, kus registreerimisele kuuluvad tegevuskohad asuvad.

3.   ELI TEGEVUSKOHTADE KOONDREGISTREERIMINE – MITMES LIIKMESRIIGIS MITUT TEGEVUSKOHTA OMAVATE ORGANISATSIOONIDE REGISTREERIMINE

3.1.   Kohaldatavad õigusaktid ja õigusnormidele vastavus ELi liikmesriikides

| 3.1.1. | Organisatsioonid peavad alati vastama EMASis registreerimisele kuuluvate tegevuskohtade suhtes kehtivatele ELi ja siseriiklike õigusnormide nõuetele. |
| --- | --- |

3.1.1.

Organisatsioonid peavad alati vastama EMASis registreerimisele kuuluvate tegevuskohtade suhtes kehtivatele ELi ja siseriiklike õigusnormide nõuetele.

| 3.1.2. | Vastavalt EMASi määruse IV lisa B osa punktile g peab organisatsioonide keskkonnaaruanne sisaldama viidet kehtivate keskkonnaalaste õigusaktide nõuetele. |
| --- | --- |

3.1.2.

Vastavalt EMASi määruse IV lisa B osa punktile g peab organisatsioonide keskkonnaaruanne sisaldama viidet kehtivate keskkonnaalaste õigusaktide nõuetele.

| 3.1.3. | Selleks et esitada EMASi määruse artikli 4 lõikes 4 nimetatud „materjalid või dokumendid, mis tõendavad, et organisatsioon vastab kõikide kehtivate keskkonnaalaste õigusaktide nõuetele”, võib organisatsioon esitada pädevatelt täitevasutustelt saadud teatised, milles kinnitatakse, et puuduvad tõendid nõuetele mittevastavuse kohta ja/või et ettevõtja vastu ei ole algatatud sundtäitmise menetlusi, kohtuasju ega kaebemenetlusi. Tõendajad kontrollivad tõendamismenetluse osana kõiki organisatsioonile kohaldatavaid keskkonnalitsentse või -lube või mis tahes muud liiki tõendeid vastavalt tegevuskoha asukohaliikmesriigis kehtivale õigussüsteemile. |
| --- | --- |

3.1.3.

Selleks et esitada EMASi määruse artikli 4 lõikes 4 nimetatud „materjalid või dokumendid, mis tõendavad, et organisatsioon vastab kõikide kehtivate keskkonnaalaste õigusaktide nõuetele”, võib organisatsioon esitada pädevatelt täitevasutustelt saadud teatised, milles kinnitatakse, et puuduvad tõendid nõuetele mittevastavuse kohta ja/või et ettevõtja vastu ei ole algatatud sundtäitmise menetlusi, kohtuasju ega kaebemenetlusi. Tõendajad kontrollivad tõendamismenetluse osana kõiki organisatsioonile kohaldatavaid keskkonnalitsentse või -lube või mis tahes muud liiki tõendeid vastavalt tegevuskoha asukohaliikmesriigis kehtivale õigussüsteemile.

3.2.   Pädevate asutuste ülesanded

| 3.2.1. | ELi tegevuskohtade koondregistreerimisel on juhtiva pädeva asutuse kindlaksmääramisel määrav organisatsiooni peakontori või juhatuse asukoht (selles järjekorras). |
| --- | --- |

3.2.1.

ELi tegevuskohtade koondregistreerimisel on juhtiva pädeva asutuse kindlaksmääramisel määrav organisatsiooni peakontori või juhatuse asukoht (selles järjekorras).

| 3.2.2. | ELi tegevuskohtade koondregistreerimisel teeb juhtiv pädev asutus koostööd üksnes kõikide registreerimisprotsessi kaasatud tegevuskohtade asukohaliikmesriikides asuvate pädevate asutustega. |
| --- | --- |

3.2.2.

ELi tegevuskohtade koondregistreerimisel teeb juhtiv pädev asutus koostööd üksnes kõikide registreerimisprotsessi kaasatud tegevuskohtade asukohaliikmesriikides asuvate pädevate asutustega.

| 3.2.3. | Juhtiv pädev asutus vastutab registreerimise eest ja koordineerib menetlust muude asjaomaste pädevate asutustega.
  Juhtiv pädev asutus ei registreeri organisatsiooni, ei peata, kustuta ega pikenda organisatsiooni registreerimist, kui pädev asutus teisest liikmesriigist, kus asuvad organisatsiooni registreerimisele kuuluvad tegevuskohad, ei nõustu registreerimise, peatamise, kustutamise või pikendamisega (vt käesoleva juhise punktid 3.4 ja 3.6). Nagu märgitud punktis 3.4.6, võib juhtiv pädev asutus ka otsustada jätkata koondregistreerimist väiksemas ulatuses (nt ilma vaidlusaluse tegevuskohata). |
| --- | --- |

3.2.3.

Juhtiv pädev asutus vastutab registreerimise eest ja koordineerib menetlust muude asjaomaste pädevate asutustega.

Juhtiv pädev asutus ei registreeri organisatsiooni, ei peata, kustuta ega pikenda organisatsiooni registreerimist, kui pädev asutus teisest liikmesriigist, kus asuvad organisatsiooni registreerimisele kuuluvad tegevuskohad, ei nõustu registreerimise, peatamise, kustutamise või pikendamisega (vt käesoleva juhise punktid 3.4 ja 3.6). Nagu märgitud punktis 3.4.6, võib juhtiv pädev asutus ka otsustada jätkata koondregistreerimist väiksemas ulatuses (nt ilma vaidlusaluse tegevuskohata).

| 3.2.4. | Pädevad asutused peaksid oma tegevuse kooskõlastama oma liikmesriigi akrediteerimis- ja litsentsimisasutustega, tagamaks, et nii pädev asutus kui ka akrediteerimis- või litsentsimisasutus saaks oma vastavaid ülesandeid täita kooskõlastatult. |
| --- | --- |

3.2.4.

Pädevad asutused peaksid oma tegevuse kooskõlastama oma liikmesriigi akrediteerimis- ja litsentsimisasutustega, tagamaks, et nii pädev asutus kui ka akrediteerimis- või litsentsimisasutus saaks oma vastavaid ülesandeid täita kooskõlastatult.

| 3.2.5. | Üldpõhimõtted ja pädevate asutuste vahelise koordineerimistegevuse erimenetlused kehtestab ja kiidab kuue kuu jooksul alates käesoleva juhenddokumendi vastuvõtmisest heaks pädevate asutuste foorum. Seejärel esitatakse need vastuvõtmiseks vastavalt EMASi määruse artikli 48 lõikes 2 ja artikli 49 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

3.2.5.

Üldpõhimõtted ja pädevate asutuste vahelise koordineerimistegevuse erimenetlused kehtestab ja kiidab kuue kuu jooksul alates käesoleva juhenddokumendi vastuvõtmisest heaks pädevate asutuste foorum. Seejärel esitatakse need vastuvõtmiseks vastavalt EMASi määruse artikli 48 lõikes 2 ja artikli 49 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| 3.2.6. | Pädevate asutuste foorum töötab eespool nimetatud koordineerimismenetluste rakendamiseks välja standardsed vormid kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes. Selleks et võimaldada tõhusat suhtlemist ja minimeerida keelelistest raskustest tingitud arusaamatusi, koosnevad standardsed vormid peamiselt märkeruutudest ja ainult vähestest vaba teksti jaoks ette nähtud märkuseväljadest. Selle suhtlemise kirjalik tõendusmaterjal tavalise kirjavahetuse, e-kirjade või fakside kujul tuleks alles hoida juhuks, kui pädevate asutuste vahel tekib vaidlusi.
  Eespool nimetatud vormid peavad sisaldama uuendatava manusena kõikides liikmesriikides kohaldatavate lõivude loetelu. |
| --- | --- |

3.2.6.

Pädevate asutuste foorum töötab eespool nimetatud koordineerimismenetluste rakendamiseks välja standardsed vormid kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes. Selleks et võimaldada tõhusat suhtlemist ja minimeerida keelelistest raskustest tingitud arusaamatusi, koosnevad standardsed vormid peamiselt märkeruutudest ja ainult vähestest vaba teksti jaoks ette nähtud märkuseväljadest. Selle suhtlemise kirjalik tõendusmaterjal tavalise kirjavahetuse, e-kirjade või fakside kujul tuleks alles hoida juhuks, kui pädevate asutuste vahel tekib vaidlusi.

Eespool nimetatud vormid peavad sisaldama uuendatava manusena kõikides liikmesriikides kohaldatavate lõivude loetelu.

3.3.   Akrediteeritud või litsentsitud tõendajate ülesanded

| 3.3.1. | EMASi tõendajate, nende akrediteeringu või litsentsi ning tõendamisprotsessi suhtes kohaldatavad üldeeskirjad on sätestatud EMASi määruse V ja VI peatükis. |
| --- | --- |

3.3.1.

EMASi tõendajate, nende akrediteeringu või litsentsi ning tõendamisprotsessi suhtes kohaldatavad üldeeskirjad on sätestatud EMASi määruse V ja VI peatükis.

| 3.3.2. | EMASi tõendaja, kes on vastava NACE koodiga (2) määratletud valdkonnas tegutsemiseks akrediteeritud või litsentsitud, peab tõendama keskkonnajuhtimissüsteemi ja kinnitama EMASi keskkonnaaruande. |
| --- | --- |

3.3.2.

EMASi tõendaja, kes on vastava NACE koodiga (2) määratletud valdkonnas tegutsemiseks akrediteeritud või litsentsitud, peab tõendama keskkonnajuhtimissüsteemi ja kinnitama EMASi keskkonnaaruande.

| 3.3.3. | Mitme tegevuskohaga ja tegevusalaga organisatsiooni registreerimisel peab tõendaja(te) akrediteering katma organisatsiooni tegevuskohtade ja tegevusalade kõiki NACE koode. Kui tõendaja ei ole akrediteeritud või litsentsitud kõikide asjaomaste NACE koodide jaoks, tuleb juhtumipõhise koostöö raames nõuetekohaselt kaasata teisi keskkonnatõendajaid, kui see on asjakohane. Registreerimist taotlev organisatsioon otsustab ise, kas ta soovib kaasata mitu akrediteeritud tõendajat, võttes arvesse EMASi määruse artiklit 4. Lisaks asjaomaste NACE koodide jaoks akrediteeritud tõendajate puudumisele võib organisatsioonidel olla veel teisi põhjuseid mitme tõendaja kasutamiseks (nt kohalik kogemus, keeleoskus või soov ühendada EMASi tõendamine muudele standarditele vastavuse sertifitseerimisega). Kõik koostööd tegevad tõendajad peavad alla kirjutama EMASi määruse artikli 25 lõikes 9 osutatud deklaratsioonile ja EMASi keskkonnaaruandele. Iga kaasatud tõendaja vastutab tõendamise selle osa (nende osade) tulemuste eest, mis kajastavad tema erialavaldkonda (on enamasti seotud konkreetsete NACE koodidega). Tavaks on saanud töövõtte kasutamine, mille kohaselt peavad kõik tõendajad alla kirjutama samale deklaratsioonile, mis võimaldab juhtival pädeval asutusel identifitseerida kõik kaasatud tõendajad. Järelikult saab juhtiv pädev asutus koostööd tegevate pädevate asutuste kaudu (kes peaksid omakorda kooskõlastama oma tegevuse akrediteerimis- ja litsentsimisasutustega) kontrollida, kas kõik kaasatud tõendajad on täitnud EMASi määruse artikli 23 lõikega 2 ette nähtud eelneva teavitamise kohustust. See võimaldab juhtival pädeval asutusel ühtlasi kontrollida, kas asjaomane organisatsioon on kaasatud tõendajate NACE koodidega kaetud. |
| --- | --- |

3.3.3.

Mitme tegevuskohaga ja tegevusalaga organisatsiooni registreerimisel peab tõendaja(te) akrediteering katma organisatsiooni tegevuskohtade ja tegevusalade kõiki NACE koode. Kui tõendaja ei ole akrediteeritud või litsentsitud kõikide asjaomaste NACE koodide jaoks, tuleb juhtumipõhise koostöö raames nõuetekohaselt kaasata teisi keskkonnatõendajaid, kui see on asjakohane. Registreerimist taotlev organisatsioon otsustab ise, kas ta soovib kaasata mitu akrediteeritud tõendajat, võttes arvesse EMASi määruse artiklit 4. Lisaks asjaomaste NACE koodide jaoks akrediteeritud tõendajate puudumisele võib organisatsioonidel olla veel teisi põhjuseid mitme tõendaja kasutamiseks (nt kohalik kogemus, keeleoskus või soov ühendada EMASi tõendamine muudele standarditele vastavuse sertifitseerimisega). Kõik koostööd tegevad tõendajad peavad alla kirjutama EMASi määruse artikli 25 lõikes 9 osutatud deklaratsioonile ja EMASi keskkonnaaruandele. Iga kaasatud tõendaja vastutab tõendamise selle osa (nende osade) tulemuste eest, mis kajastavad tema erialavaldkonda (on enamasti seotud konkreetsete NACE koodidega). Tavaks on saanud töövõtte kasutamine, mille kohaselt peavad kõik tõendajad alla kirjutama samale deklaratsioonile, mis võimaldab juhtival pädeval asutusel identifitseerida kõik kaasatud tõendajad. Järelikult saab juhtiv pädev asutus koostööd tegevate pädevate asutuste kaudu (kes peaksid omakorda kooskõlastama oma tegevuse akrediteerimis- ja litsentsimisasutustega) kontrollida, kas kõik kaasatud tõendajad on täitnud EMASi määruse artikli 23 lõikega 2 ette nähtud eelneva teavitamise kohustust. See võimaldab juhtival pädeval asutusel ühtlasi kontrollida, kas asjaomane organisatsioon on kaasatud tõendajate NACE koodidega kaetud.

| 3.3.4. | Ühes liikmesriigis akrediteeritud või litsentsitud tõendajatel on lubatud tegutseda teistes liikmesriikides. Tõendajad saadavad teate akrediteerimis- või litsentsimisasutusele liikmesriigis (liikmesriikides), kus nad kavatsevad töötada, vähemalt neli nädalat enne oma tegevuse alustamist. |
| --- | --- |

3.3.4.

Ühes liikmesriigis akrediteeritud või litsentsitud tõendajatel on lubatud tegutseda teistes liikmesriikides. Tõendajad saadavad teate akrediteerimis- või litsentsimisasutusele liikmesriigis (liikmesriikides), kus nad kavatsevad töötada, vähemalt neli nädalat enne oma tegevuse alustamist.

| 3.3.5. | Akrediteerimis- või litsentsimisasutus, kes teostab järelevalvet oma asukohaliikmesriigis töötava(te) tõendaja(te) üle, saadab probleemide / negatiivsete tulemuste korral kõnealuses liikmesriigis asuvale pädevale asutusele järelevalveakti. Nimetatud pädev asutus edastab järelevalveakti seejärel ELi tegevuskohtade koondregistreerimise eest vastutavale juhtivale pädevale asutusele. |
| --- | --- |

3.3.5.

Akrediteerimis- või litsentsimisasutus, kes teostab järelevalvet oma asukohaliikmesriigis töötava(te) tõendaja(te) üle, saadab probleemide / negatiivsete tulemuste korral kõnealuses liikmesriigis asuvale pädevale asutusele järelevalveakti. Nimetatud pädev asutus edastab järelevalveakti seejärel ELi tegevuskohtade koondregistreerimise eest vastutavale juhtivale pädevale asutusele.

| 3.3.6. | Kui tõendaja tuvastab nõuetele mittevastavuse esialgse registreerimise tõendamise ajal, ei kirjuta ta alla EMASi määruse artikli 25 lõikes 9 osutatud deklaratsioonile ega EMASi keskkonnaaruandele. |
| --- | --- |

3.3.6.

Kui tõendaja tuvastab nõuetele mittevastavuse esialgse registreerimise tõendamise ajal, ei kirjuta ta alla EMASi määruse artikli 25 lõikes 9 osutatud deklaratsioonile ega EMASi keskkonnaaruandele.

| 3.3.7. | Kui tõendaja tuvastab nõuete täitmata jätmise registreeringu kehtivusajal või selle pikendamise ajal, võib ta teatada (juhtivale) pädevale asutusele, et asjaomane organisatsioon ei vasta enam EMASi nõuetele. EMASis registreerimise pikendamise ajal võib ta määruse artikli 25 lõikes 9 osutatud deklaratsioonile ja ajakohastatud EMASi keskkonnaaruandele alla kirjutada ainult siis, kui organisatsioon tõendab, et ta on võtnud meetmeid (st koostöös täitevasutustega), tagamaks, et õigusnormidele vastavus taastatakse. Kui organisatsioon ei näe ette piisavalt meetmeid nõuetele vastavuse probleemi lahendamiseks, ei kinnita tõendaja uuendatud aruannet ega kirjuta alla deklaratsioonile ega EMASi keskkonnaaruandele. Teisisõnu, EMASi keskkonnatõendaja kirjutab deklaratsioonile alla ja kinnitab EMASi keskkonnaaruande ainult täieliku õigusnormidele vastavuse korral. |
| --- | --- |

3.3.7.

Kui tõendaja tuvastab nõuete täitmata jätmise registreeringu kehtivusajal või selle pikendamise ajal, võib ta teatada (juhtivale) pädevale asutusele, et asjaomane organisatsioon ei vasta enam EMASi nõuetele. EMASis registreerimise pikendamise ajal võib ta määruse artikli 25 lõikes 9 osutatud deklaratsioonile ja ajakohastatud EMASi keskkonnaaruandele alla kirjutada ainult siis, kui organisatsioon tõendab, et ta on võtnud meetmeid (st koostöös täitevasutustega), tagamaks, et õigusnormidele vastavus taastatakse. Kui organisatsioon ei näe ette piisavalt meetmeid nõuetele vastavuse probleemi lahendamiseks, ei kinnita tõendaja uuendatud aruannet ega kirjuta alla deklaratsioonile ega EMASi keskkonnaaruandele. Teisisõnu, EMASi keskkonnatõendaja kirjutab deklaratsioonile alla ja kinnitab EMASi keskkonnaaruande ainult täieliku õigusnormidele vastavuse korral.

3.4.   Registreerimisprotsess

| 3.4.1. | Registreerimise suhtes kohaldatavad üldeeskirjad on sätestatud EMASi määruse II, III ja IV peatükis. |
| --- | --- |

3.4.1.

Registreerimise suhtes kohaldatavad üldeeskirjad on sätestatud EMASi määruse II, III ja IV peatükis.

| 3.4.2. | Organisatsioon peaks varakult suhtlema tõendaja(te) ja juhtiva pädeva asutusega, et lahendada registreerimiseks vajalike dokumentidega seotud keeleküsimused, järgides seejuures EMASi määruse artikli 5 lõikes 3 ja IV lisa punktis D sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

3.4.2.

Organisatsioon peaks varakult suhtlema tõendaja(te) ja juhtiva pädeva asutusega, et lahendada registreerimiseks vajalike dokumentidega seotud keeleküsimused, järgides seejuures EMASi määruse artikli 5 lõikes 3 ja IV lisa punktis D sätestatud nõudeid.

| 3.4.3. | Juhtiv pädev asutus kontrollib taotluses esitatud andmeid ja vahetab asjakohast teavet teiste kaasatud pädevate asutustega. See tähendab, et kaasatud pädevad asutused teavitavad juhtivat pädevat asutust oma riikides asuvate kaasatud tegevuskohtade kohta esitatud andmete kehtivusest. |
| --- | --- |

3.4.3.

Juhtiv pädev asutus kontrollib taotluses esitatud andmeid ja vahetab asjakohast teavet teiste kaasatud pädevate asutustega. See tähendab, et kaasatud pädevad asutused teavitavad juhtivat pädevat asutust oma riikides asuvate kaasatud tegevuskohtade kohta esitatud andmete kehtivusest.

| 3.4.4. | Kaasatud pädevad asutused kontrollivad oma akrediteerimis- ja litsentsimisasutuste kaudu, kas registreerimisprotsessi kaasatud tõendaja(d) on nende asukohaliikmesriigis akrediteeritud või litsentsitud kõikide registreerimisprotsessis vajalike NACE koodide jaoks. See tähendab, et pädev asutus kontrollib, kas tõendaja(d) on esitanud õiged ja õigeaegsed (vähemalt neli nädalat enne iga teises liikmesriigis toimuvat tõendamist) andmed vastavalt EMASi määruse artikli 24 lõikele 1. Seetõttu peab pädev asutus saatma oma liikmesriigi akrediteerimis- või litsentsimisasutusele vähemalt lihtsõnumi ja teatama, et on tegevuskohti, mille registreerimiseks kasutatakse teistest liikmesriikidest pärit tõendajate tõendamis- või kinnitamistegevust. Kui akrediteerimis- ja litsentsimisasutus ei kiida tõendaja pädevust heaks, võib ta nõuda, et tõendaja täidaks asjaomaseid nõudeid, või teatada probleemist pädevale asutusele. Kui puudub selline minimaalne suhtlemine pädeva asutuse ning akrediteerimis- ja litsentsimisasutuste vahel, samuti pädevate asutuste ja juhtiva pädeva asutuse vahel, võib järelevalve olla ohustatud. |
| --- | --- |

3.4.4.

Kaasatud pädevad asutused kontrollivad oma akrediteerimis- ja litsentsimisasutuste kaudu, kas registreerimisprotsessi kaasatud tõendaja(d) on nende asukohaliikmesriigis akrediteeritud või litsentsitud kõikide registreerimisprotsessis vajalike NACE koodide jaoks. See tähendab, et pädev asutus kontrollib, kas tõendaja(d) on esitanud õiged ja õigeaegsed (vähemalt neli nädalat enne iga teises liikmesriigis toimuvat tõendamist) andmed vastavalt EMASi määruse artikli 24 lõikele 1. Seetõttu peab pädev asutus saatma oma liikmesriigi akrediteerimis- või litsentsimisasutusele vähemalt lihtsõnumi ja teatama, et on tegevuskohti, mille registreerimiseks kasutatakse teistest liikmesriikidest pärit tõendajate tõendamis- või kinnitamistegevust. Kui akrediteerimis- ja litsentsimisasutus ei kiida tõendaja pädevust heaks, võib ta nõuda, et tõendaja täidaks asjaomaseid nõudeid, või teatada probleemist pädevale asutusele. Kui puudub selline minimaalne suhtlemine pädeva asutuse ning akrediteerimis- ja litsentsimisasutuste vahel, samuti pädevate asutuste ja juhtiva pädeva asutuse vahel, võib järelevalve olla ohustatud.

| 3.4.5. | Kõik registreerimisprotsessi kaasatud pädevad asutused rakendavad siseriiklikke menetlusi oma riigis asuvate tegevuskohtade EMASi määrusele vastavuse kontrollimiseks. Nad teavitavad juhtivat pädevat asutust oma otsusest (saab registreerida / ei saa registreerida). Negatiivse otsuse korral esitab pädev asutus juhtivale pädevale asutusele oma otsuse põhjenduse avalduse vormis. Kuna nimetatud avaldus on siduv, võib juhtiv pädev asutus peatada koondregistreerimise kuni selle ajani, mil määruse nõuded on täidetud (sellisel juhul ei registreerita EMASis ühtegi tegevuskohtadest), või teavitada organisatsiooni, et ta võib koondregistreerimist jätkata ilma vaidlusaluse tegevuskohata. |
| --- | --- |

3.4.5.

Kõik registreerimisprotsessi kaasatud pädevad asutused rakendavad siseriiklikke menetlusi oma riigis asuvate tegevuskohtade EMASi määrusele vastavuse kontrollimiseks. Nad teavitavad juhtivat pädevat asutust oma otsusest (saab registreerida / ei saa registreerida). Negatiivse otsuse korral esitab pädev asutus juhtivale pädevale asutusele oma otsuse põhjenduse avalduse vormis. Kuna nimetatud avaldus on siduv, võib juhtiv pädev asutus peatada koondregistreerimise kuni selle ajani, mil määruse nõuded on täidetud (sellisel juhul ei registreerita EMASis ühtegi tegevuskohtadest), või teavitada organisatsiooni, et ta võib koondregistreerimist jätkata ilma vaidlusaluse tegevuskohata.

| 3.4.6. | Pärast registreerimisotsuse tegemist teavitab juhtiv pädev asutus sellest kõikide kaasatud riikide pädevaid asutusi, kes teavitavad oma vastavaid täitevasutusi.

  Märkus

  Euroopa Komisjon julgustab kaasatud pädevaid asutusi vahetama oma vastavate täitevasutuste kontaktandmeid, et hõlbustada teabevahetust pädevate asutuste ja täitevasutuste vahel juhul, kui viimasena nimetatud asutused ei ole nõuete täitmata jätmisest teadlikud. |
| --- | --- |

3.4.6.

Pärast registreerimisotsuse tegemist teavitab juhtiv pädev asutus sellest kõikide kaasatud riikide pädevaid asutusi, kes teavitavad oma vastavaid täitevasutusi.

Märkus

Euroopa Komisjon julgustab kaasatud pädevaid asutusi vahetama oma vastavate täitevasutuste kontaktandmeid, et hõlbustada teabevahetust pädevate asutuste ja täitevasutuste vahel juhul, kui viimasena nimetatud asutused ei ole nõuete täitmata jätmisest teadlikud.

| 3.4.7. | Riigi tasandil tagatakse õigusnormidele vastavuse järelevalve riiklike täitevasutuste ja tõendajate tõendamisprotsessi abil. Kui need asutused tuvastavad nõuete täitmata jätmise, peavad nad teavitama riigi pädevat asutust, kes omakorda teavitab juhtivat pädevat asutust. |
| --- | --- |

3.4.7.

Riigi tasandil tagatakse õigusnormidele vastavuse järelevalve riiklike täitevasutuste ja tõendajate tõendamisprotsessi abil. Kui need asutused tuvastavad nõuete täitmata jätmise, peavad nad teavitama riigi pädevat asutust, kes omakorda teavitab juhtivat pädevat asutust.

| 3.4.8. | Kui pädev asutus leiab kõnealust koondregistreerimist taotleva organisatsiooni tegevuskoha asukohaliikmesriigis tõendeid kohaldatavate õigusnormidega kehtestatud nõuete rikkumise kohta, kaebusi või muud asjakohast teavet, esitab ta registreerimise, registreeringu pikendamise, peatamise või kustutamise kohta kehtestatud nõuetele vastavuse saavutamiseks viivitamata juhtivale pädevale asutusele probleemi kirjeldava järelevalveakti. |
| --- | --- |

3.4.8.

Kui pädev asutus leiab kõnealust koondregistreerimist taotleva organisatsiooni tegevuskoha asukohaliikmesriigis tõendeid kohaldatavate õigusnormidega kehtestatud nõuete rikkumise kohta, kaebusi või muud asjakohast teavet, esitab ta registreerimise, registreeringu pikendamise, peatamise või kustutamise kohta kehtestatud nõuetele vastavuse saavutamiseks viivitamata juhtivale pädevale asutusele probleemi kirjeldava järelevalveakti.

| 3.4.9. | Mõned liikmesriigid on oma siseriiklike õigusaktide alusel kohustatud võtma tasu. Seega ei saa juhtiv pädev asutus otsustada tasude üle, mis on kehtestatud vastavalt teiste liikmesriikide õigusaktidele. Seoses tasudega on juhtiva pädeva asutuse ülesandeks üksnes organisatsiooni teavitamine kogusummast ja üksikutest tasudest, mis tuleb maksta registreerimisprotsessi kaasatud riikide pädevatele asutustele. Juhtiv pädev asutus teavitab organisatsiooni ka sellest, et koondregistreerimisprotsessi kaasatud tegevuskohtade registreerimise eest võtavad kõik kaasatud pädevad asutused tasu otse taotlejaorganisatsiooni vastavates riikides asuvatelt tegevuskohtadelt.
  Kõik kaasatud pädevad asutused teatavad juhtivale pädevale asutusele, et tasud on enne registreerimist tõepoolest makstud, nagu nõutakse EMASi määruse artikli 5 lõike 2 punktis d.

  Märkus

  Euroopa Komisjon soovitab tungivalt kõikidel liikmesriikidel uurida tegevuskohtade koondregistreerimist taotlevatele organisatsioonidele kehtestatud tasude langetamise võimalusi. Tegevuskohtade koondregistreerimisel on ainult juhtiva pädeva asutuse halduskulud võrreldavad tavapärase registreerimise halduskuludega, samal ajal kui pädevad asutused osalevad vähemal määral ja nende kulud on seega väiksemad. Madalamad tasud suurendavad EMASi skeemi ja tegevuskohtade koondregistreerimise atraktiivsust. |
| --- | --- |

3.4.9.

Mõned liikmesriigid on oma siseriiklike õigusaktide alusel kohustatud võtma tasu. Seega ei saa juhtiv pädev asutus otsustada tasude üle, mis on kehtestatud vastavalt teiste liikmesriikide õigusaktidele. Seoses tasudega on juhtiva pädeva asutuse ülesandeks üksnes organisatsiooni teavitamine kogusummast ja üksikutest tasudest, mis tuleb maksta registreerimisprotsessi kaasatud riikide pädevatele asutustele. Juhtiv pädev asutus teavitab organisatsiooni ka sellest, et koondregistreerimisprotsessi kaasatud tegevuskohtade registreerimise eest võtavad kõik kaasatud pädevad asutused tasu otse taotlejaorganisatsiooni vastavates riikides asuvatelt tegevuskohtadelt.

Kõik kaasatud pädevad asutused teatavad juhtivale pädevale asutusele, et tasud on enne registreerimist tõepoolest makstud, nagu nõutakse EMASi määruse artikli 5 lõike 2 punktis d.

Märkus

Euroopa Komisjon soovitab tungivalt kõikidel liikmesriikidel uurida tegevuskohtade koondregistreerimist taotlevatele organisatsioonidele kehtestatud tasude langetamise võimalusi. Tegevuskohtade koondregistreerimisel on ainult juhtiva pädeva asutuse halduskulud võrreldavad tavapärase registreerimise halduskuludega, samal ajal kui pädevad asutused osalevad vähemal määral ja nende kulud on seega väiksemad. Madalamad tasud suurendavad EMASi skeemi ja tegevuskohtade koondregistreerimise atraktiivsust.

| 3.4.10. | Kõik kaasatud pädevad asutused peaksid võtma koondregistreerimisprotsessi kaasatud riiklike tegevuskohtade registreerimise eest tasu otse vastavates riikides asuvatelt taotlejaorganisatsiooni tegevuskohtadelt. |
| --- | --- |

3.4.10.

Kõik kaasatud pädevad asutused peaksid võtma koondregistreerimisprotsessi kaasatud riiklike tegevuskohtade registreerimise eest tasu otse vastavates riikides asuvatelt taotlejaorganisatsiooni tegevuskohtadelt.

3.5.   Juba registreeritud organisatsioonid

| 3.5.1. | Kui juba registreeritud organisatsioon otsustab teha ELi tegevuskohtade koondregistreerimise, võib juhtiv pädev asutus organisatsiooni palvel laiendada olemasoleva registreeringu ulatust, säilitades sellega riiklikku registrisse kantud numbri. Kanne tuleks registreerida ka riigi registris uue registreerimisnumbriga. Nendel juhtudel tagavad kõik muud kaasatud pädevad asutused, mis asuvad liikmesriikides, kus organisatsioonil on juba registreeritud tegevuskohad, et olemasolevad registreeringud kantakse uue registreerimisnumbriga nende vastavatesse registritesse. |
| --- | --- |

3.5.1.

Kui juba registreeritud organisatsioon otsustab teha ELi tegevuskohtade koondregistreerimise, võib juhtiv pädev asutus organisatsiooni palvel laiendada olemasoleva registreeringu ulatust, säilitades sellega riiklikku registrisse kantud numbri. Kanne tuleks registreerida ka riigi registris uue registreerimisnumbriga. Nendel juhtudel tagavad kõik muud kaasatud pädevad asutused, mis asuvad liikmesriikides, kus organisatsioonil on juba registreeritud tegevuskohad, et olemasolevad registreeringud kantakse uue registreerimisnumbriga nende vastavatesse registritesse.

3.6.   Registreeringute kustutamine ja peatamine

| 3.6.1. | Selle konkreetse toimingu suhtes kohaldatakse EMASi määruse artiklis 15 sätestatud peatamise ja kustutamise üldeeskirju. |
| --- | --- |

3.6.1.

Selle konkreetse toimingu suhtes kohaldatakse EMASi määruse artiklis 15 sätestatud peatamise ja kustutamise üldeeskirju.

| 3.6.2. | Kaebustest registreeritud organisatsiooni kohta tuleb teatada juhtivale pädevale asutusele. |
| --- | --- |

3.6.2.

Kaebustest registreeritud organisatsiooni kohta tuleb teatada juhtivale pädevale asutusele.

| 3.6.3. | Iga pädev asutus vastutab oma liikmesriigis asuvate organisatsiooni tegevuskohtadega seotud menetluste eest. Kui organisatsiooni registreering EMASi registris tuleb peatada või sealt kustutada, teavitab koostööd tegev pädev asutus sellest juhtivat pädevat asutust oma seisukohta väljendava avaldusega. See tähendab, et riikide pädevad asutused väljastavad avaldusi ainult oma riigis asuvate vastavate tegevuskohtade kohta. Kui ühes nimetatud avaldustest kinnitatakse, et riigis asuvat tegevuskohta ei saa registreerida, alustab juhtiv pädev asutus kustutamis- või peatamismenetlust, järgides EMASi määruse artikli 15 nõudeid. Enne organisatsiooni registrist kustutamise või registreeringu peatamise kohta lõpliku otsuse tegemist peaks juhtiv pädev asutus teavitama sellest teisi koostöösse kaasatud pädevaid asutusi, et neile oleksid teada ühe või mitme pädeva asutuse poolt tehtud peatamis-/kustutamisotsuse põhjused. Juhtiv pädev asutus peaks tehtud otsusest ja kavandatud kustutamise või peatamise põhjustest teavitama ka organisatsiooni peakontorit või juhatust. Seejärel annab juhtiv pädev asutus organisatsioonile võimaluse otsustada, kas EMASi registrist kustutatakse terve organisatsioon või kõrvaldatakse vaidlusalused tegevuskohad koondregistreerimise kohaldamisalast. |
| --- | --- |

3.6.3.

Iga pädev asutus vastutab oma liikmesriigis asuvate organisatsiooni tegevuskohtadega seotud menetluste eest. Kui organisatsiooni registreering EMASi registris tuleb peatada või sealt kustutada, teavitab koostööd tegev pädev asutus sellest juhtivat pädevat asutust oma seisukohta väljendava avaldusega. See tähendab, et riikide pädevad asutused väljastavad avaldusi ainult oma riigis asuvate vastavate tegevuskohtade kohta. Kui ühes nimetatud avaldustest kinnitatakse, et riigis asuvat tegevuskohta ei saa registreerida, alustab juhtiv pädev asutus kustutamis- või peatamismenetlust, järgides EMASi määruse artikli 15 nõudeid. Enne organisatsiooni registrist kustutamise või registreeringu peatamise kohta lõpliku otsuse tegemist peaks juhtiv pädev asutus teavitama sellest teisi koostöösse kaasatud pädevaid asutusi, et neile oleksid teada ühe või mitme pädeva asutuse poolt tehtud peatamis-/kustutamisotsuse põhjused. Juhtiv pädev asutus peaks tehtud otsusest ja kavandatud kustutamise või peatamise põhjustest teavitama ka organisatsiooni peakontorit või juhatust. Seejärel annab juhtiv pädev asutus organisatsioonile võimaluse otsustada, kas EMASi registrist kustutatakse terve organisatsioon või kõrvaldatakse vaidlusalused tegevuskohad koondregistreerimise kohaldamisalast.

| 3.6.4. | Koondregistreerimise protsessi kaasatud üksikute riiklike pädevate asutuste vahelised vaidlused lahendatakse pädevate asutuste foorumis. Vaidlused juhtiva pädeva asutuse ja organisatsiooni vahel lahendatakse vastavalt juhtiva pädeva asutuse asukohariigi seadustele. Vaidlused organisatsiooni ja üksikute pädevate asutuste vahel, mis on seotud näiteks koondregistreerimise protsessi kaasatud teatavates riikides asuvate tegevuskohtade õigusnormidele vastavusega, lahendatakse kõnealuses liikmesriigis kehtivate seaduste alusel. Vaidlused lahendatakse kooskõlas EMASi määruse artikli 15 nõuetega. |
| --- | --- |

3.6.4.

Koondregistreerimise protsessi kaasatud üksikute riiklike pädevate asutuste vahelised vaidlused lahendatakse pädevate asutuste foorumis. Vaidlused juhtiva pädeva asutuse ja organisatsiooni vahel lahendatakse vastavalt juhtiva pädeva asutuse asukohariigi seadustele. Vaidlused organisatsiooni ja üksikute pädevate asutuste vahel, mis on seotud näiteks koondregistreerimise protsessi kaasatud teatavates riikides asuvate tegevuskohtade õigusnormidele vastavusega, lahendatakse kõnealuses liikmesriigis kehtivate seaduste alusel. Vaidlused lahendatakse kooskõlas EMASi määruse artikli 15 nõuetega.

| 3.6.5. | Kui kaasatud pädevad asutused ei leia lahendust pädevate asutuste foorumis, võib registreerimisprotsessi lõpuks jätkata ilma vaidlusaluste tegevuskohtadeta. |
| --- | --- |

3.6.5.

Kui kaasatud pädevad asutused ei leia lahendust pädevate asutuste foorumis, võib registreerimisprotsessi lõpuks jätkata ilma vaidlusaluste tegevuskohtadeta.

3.7.   Keeleküsimused

| 3.7.1. | EMASi keskkonnaaruanne ja muud asjaomased dokumendid esitatakse juhtiva pädeva asutuse asukohaliikmesriigi (ühes) ametlikus keeles (artikli 5 lõige 3). Kui organisatsioon esitab ühise keskkonnaaruande teabega üksikute tegevuskohtade kohta, siis peab see teave olema lisaks ka (ühes) nimetatud tegevuskohtade asukohaliikmesriikide ametlikest keeltest. |
| --- | --- |

3.7.1.

EMASi keskkonnaaruanne ja muud asjaomased dokumendid esitatakse juhtiva pädeva asutuse asukohaliikmesriigi (ühes) ametlikus keeles (artikli 5 lõige 3). Kui organisatsioon esitab ühise keskkonnaaruande teabega üksikute tegevuskohtade kohta, siis peab see teave olema lisaks ka (ühes) nimetatud tegevuskohtade asukohaliikmesriikide ametlikest keeltest.

4.   KOLMANDATES RIIKIDES ASUVATE TEGEVUSKOHTADE REGISTREERIMINE – KOLMANDATES RIIKIDES ÜHTE VÕI MITUT TEGEVUSKOHTA OMAVATE ORGANISATSIOONIDE REGISTREERIMINE (2. OLUKORD)

Kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade registreerimine EMASis tähendab ühes või mitmes kolmandas riigis tegutseva organisatsiooni registreerimist EMASis. EMASi määruse alusel võivad liikmesriigid vabalt otsustada, kas nende riiklik(ud) pädev(ad) asutus(ed) võimaldab/võimaldavad kolmandates riikides asuvate organisatsioonide registreerimist vastavalt EMASi määruse artikli 11 lõikele 1.

4.1.   Kohaldatavad õigusaktid ja õigusnormidele vastavus kolmandates riikides

| 4.1.1. | Organisatsioonid peavad alati vastama EMASis registreerimisele kuuluvate tegevuskohtade asukohaks olevate kolmandate riikide vastavate õigusaktide nõuetele. |
| --- | --- |

4.1.1.

Organisatsioonid peavad alati vastama EMASis registreerimisele kuuluvate tegevuskohtade asukohaks olevate kolmandate riikide vastavate õigusaktide nõuetele.

| 4.1.2. | EMASi süsteemi ambitsioonikuse ja usaldusväärsuse kõrge taseme säilitamise tagamiseks peaks kolmandas riigis tegutseva organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkuse tase olema võimalikult lähedane asjaomaste Euroopa ja siseriiklike õigusaktidega ELi organisatsioonidelt nõutavale tasemele. Sellepärast on soovitatav, et ühendusevälised organisatsioonid viitaksid oma keskkonnaaruandes lisaks kohaldatavatele riiklikele keskkonnanõuetele ka keskkonnaalaste õigusaktide nõuetele, mida kohaldatakse samasuguste organisatsioonide suhtes liikmesriigis, kus organisatsioon kavatseb registreerimist taotleda (EMASi määruse artikli 4 lõige 4). Selles loetelus esitatud keskkonnanõudeid tuleks kasutada võrdlusmaterjalina võimalike suuremate tulemuslikkuse lisaeesmärkide seadmisel, mis ei ole aga siduvad organisatsiooni õigusnormidele vastavuse hindamisel. |
| --- | --- |

4.1.2.

EMASi süsteemi ambitsioonikuse ja usaldusväärsuse kõrge taseme säilitamise tagamiseks peaks kolmandas riigis tegutseva organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkuse tase olema võimalikult lähedane asjaomaste Euroopa ja siseriiklike õigusaktidega ELi organisatsioonidelt nõutavale tasemele. Sellepärast on soovitatav, et ühendusevälised organisatsioonid viitaksid oma keskkonnaaruandes lisaks kohaldatavatele riiklikele keskkonnanõuetele ka keskkonnaalaste õigusaktide nõuetele, mida kohaldatakse samasuguste organisatsioonide suhtes liikmesriigis, kus organisatsioon kavatseb registreerimist taotleda (EMASi määruse artikli 4 lõige 4). Selles loetelus esitatud keskkonnanõudeid tuleks kasutada võrdlusmaterjalina võimalike suuremate tulemuslikkuse lisaeesmärkide seadmisel, mis ei ole aga siduvad organisatsiooni õigusnormidele vastavuse hindamisel.

| 4.1.3. | Vastavalt EMASi määruse IV lisa punkti B alapunktile g peab organisatsioonide keskkonnaaruanne sisaldama viidet siseriiklikele kohaldatavatele keskkonnaalaste õigusaktide nõuetele. |
| --- | --- |

4.1.3.

Vastavalt EMASi määruse IV lisa punkti B alapunktile g peab organisatsioonide keskkonnaaruanne sisaldama viidet siseriiklikele kohaldatavatele keskkonnaalaste õigusaktide nõuetele.

| 4.1.4. | Kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade puhul peavad EMASi määruse artikli 4 lõikes 4 nimetatud tõendavad dokumendid olema eelistatavalt






  — | kolmanda riigi täitevasutuste avaldused, mis sisaldavad teavet organisatsiooni suhtes kohaldatavate keskkonnalubade kohta ja milles on märgitud, et puuduvad tõendid nõuete täitmata jätmise kohta ja/või et ettevõtja vastu ei ole algatatud sundtäitmise menetlusi, kohtuasju ega kaebemenetlusi; |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

Kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade puhul peavad EMASi määruse artikli 4 lõikes 4 nimetatud tõendavad dokumendid olema eelistatavalt

—

kolmanda riigi täitevasutuste avaldused, mis sisaldavad teavet organisatsiooni suhtes kohaldatavate keskkonnalubade kohta ja milles on märgitud, et puuduvad tõendid nõuete täitmata jätmise kohta ja/või et ettevõtja vastu ei ole algatatud sundtäitmise menetlusi, kohtuasju ega kaebemenetlusi;

| — | lisaks peaks keskkonnaaruanne eelistatavalt sisaldama ka kolmanda riigi siseriiklike õigusaktide ja selle riigi õigusaktide vaheliste ristviidete tabeleid, kus organisatsioon punktis 4.1.2 nimetatud registreerimist taotleb. |
| --- | --- |

—

lisaks peaks keskkonnaaruanne eelistatavalt sisaldama ka kolmanda riigi siseriiklike õigusaktide ja selle riigi õigusaktide vaheliste ristviidete tabeleid, kus organisatsioon punktis 4.1.2 nimetatud registreerimist taotleb.

4.2.   EMASi akrediteerimine ja litsentsimine kolmandas riigis

| 4.2.1. | Liikmesriigid otsustavad oma vahendite ja töömeetodite põhjal, kas registreerida kolmandas riigis või mitte. Kui liikmesriigid otsustavad seda teha, tagavad nad, et nende riiklikud akrediteerimis- või litsentsimisasutused näevad ette keskkonnatõendajate akrediteerimise või litsentsimise kolmandate riikide EMASi jaoks. Kolmandates riikides tegutsevaid organisatsioone on õigus registreerida ainult liikmesriikidel, kes nõustuvad kolmandas riigis registreerimise põhimõttega. |
| --- | --- |

4.2.1.

Liikmesriigid otsustavad oma vahendite ja töömeetodite põhjal, kas registreerida kolmandas riigis või mitte. Kui liikmesriigid otsustavad seda teha, tagavad nad, et nende riiklikud akrediteerimis- või litsentsimisasutused näevad ette keskkonnatõendajate akrediteerimise või litsentsimise kolmandate riikide EMASi jaoks. Kolmandates riikides tegutsevaid organisatsioone on õigus registreerida ainult liikmesriikidel, kes nõustuvad kolmandas riigis registreerimise põhimõttega.

| 4.2.2. | Kui liikmesriik otsustab läbi viia kolmandas riigis asuvate tegevuskohtade registreerimise vastavalt EMASi määruse artikli 3 lõikele 3, sõltub praktiline registreerimise võimalus selles konkreetses liikmesriigis akrediteeritud tõendajate kättesaadavusest. Potentsiaalne tõendaja peab olema akrediteeritud selles konkreetses liikmesriigis, kes tegeleb kolmandas riigis asuvate tegevuskohtade registreerimisega, selle konkreetse kolmanda riigi ja konkreetse(te) majandussektori(te) jaoks (mis on kindlaks määratud NACE koodide põhjal), millega on konkreetses registreerimisprotsessis tegemist.

  Selgitav märkus

  See tähendab, et tõendaja, kes viib tõendamise läbi teatavas kolmandas riigis, peab olema akrediteeritud asjaomase kolmanda riigi jaoks selle liikmesriigi akrediteerimis- ja litsentsimisasutuse poolt, kes tegeleb registreerimisega kolmandates riikides, kus organisatsioon kavatseb registreeruda. |
| --- | --- |

4.2.2.

Kui liikmesriik otsustab läbi viia kolmandas riigis asuvate tegevuskohtade registreerimise vastavalt EMASi määruse artikli 3 lõikele 3, sõltub praktiline registreerimise võimalus selles konkreetses liikmesriigis akrediteeritud tõendajate kättesaadavusest. Potentsiaalne tõendaja peab olema akrediteeritud selles konkreetses liikmesriigis, kes tegeleb kolmandas riigis asuvate tegevuskohtade registreerimisega, selle konkreetse kolmanda riigi ja konkreetse(te) majandussektori(te) jaoks (mis on kindlaks määratud NACE koodide põhjal), millega on konkreetses registreerimisprotsessis tegemist.

Selgitav märkus

See tähendab, et tõendaja, kes viib tõendamise läbi teatavas kolmandas riigis, peab olema akrediteeritud asjaomase kolmanda riigi jaoks selle liikmesriigi akrediteerimis- ja litsentsimisasutuse poolt, kes tegeleb registreerimisega kolmandates riikides, kus organisatsioon kavatseb registreeruda.

| 4.2.3. | Akrediteeringul või litsentsil, mille tõendajad võivad kolmandas riigis tegutsemiseks saada, peab olema märgitud, millistes kolmandates riikides see kehtib, et registreerimise lubamine oleks kooskõlas EMASi määruse artikli 22 lõikega 2. Liikmesriigid võivad otsustada, kas nad väljastavad eraldi sertifikaadi iga kolmanda riigi jaoks või üldise akrediteerimistunnistuse geograafilise lisaga, milles on loetletud riigid, kus tõendajad on akrediteeritud töötama.

  Selgitav märkus

  Võttes arvesse artiklit 22 „Täiendavad nõuded kolmandas riigis tegutsevale tõendajale”, on selge, et akrediteering/litsents kolmandate riikide jaoks võib olla ainult Euroopa jaoks antud põhiakrediteeringut/litsentsi täiendav akrediteering/litsents. See tähendab, et akrediteering/litsents kolmanda riigi jaoks antakse üldise akrediteerimise/litsentsimise ja selle nõuete raames esitatud teatava kindla ulatusega lisanõude alusel. Järelikult peab akrediteering/litsents kolmandate riikide jaoks sisaldama akrediteeringut/litsentsi ühe liikmesriigi jaoks ja olema teatava kindla ulatusega.
  Kui tõendaja on akrediteeritud või litsentsitud ühes liikmesriigis, võib ta vabalt tegutseda tõendamise alal muudes liikmesriikides vastavalt määruse artiklile 24. |
| --- | --- |

4.2.3.

Akrediteeringul või litsentsil, mille tõendajad võivad kolmandas riigis tegutsemiseks saada, peab olema märgitud, millistes kolmandates riikides see kehtib, et registreerimise lubamine oleks kooskõlas EMASi määruse artikli 22 lõikega 2. Liikmesriigid võivad otsustada, kas nad väljastavad eraldi sertifikaadi iga kolmanda riigi jaoks või üldise akrediteerimistunnistuse geograafilise lisaga, milles on loetletud riigid, kus tõendajad on akrediteeritud töötama.

Selgitav märkus

Võttes arvesse artiklit 22 „Täiendavad nõuded kolmandas riigis tegutsevale tõendajale”, on selge, et akrediteering/litsents kolmandate riikide jaoks võib olla ainult Euroopa jaoks antud põhiakrediteeringut/litsentsi täiendav akrediteering/litsents. See tähendab, et akrediteering/litsents kolmanda riigi jaoks antakse üldise akrediteerimise/litsentsimise ja selle nõuete raames esitatud teatava kindla ulatusega lisanõude alusel. Järelikult peab akrediteering/litsents kolmandate riikide jaoks sisaldama akrediteeringut/litsentsi ühe liikmesriigi jaoks ja olema teatava kindla ulatusega.

Kui tõendaja on akrediteeritud või litsentsitud ühes liikmesriigis, võib ta vabalt tegutseda tõendamise alal muudes liikmesriikides vastavalt määruse artiklile 24.

4.3.   Pädeva asutuse ülesanded

| 4.3.1. | Liikmesriik, kus on rohkem kui üks pädev asutus, peaks kindlaks määrama, millisele pädevale asutusele võib esitada taotluse kolmandas riigis asuvate tegevuskohtade registreerimiseks, ning see peaks olla sama asutus, mis on määratud vastavalt punktile 5.3.1. |
| --- | --- |

4.3.1.

Liikmesriik, kus on rohkem kui üks pädev asutus, peaks kindlaks määrama, millisele pädevale asutusele võib esitada taotluse kolmandas riigis asuvate tegevuskohtade registreerimiseks, ning see peaks olla sama asutus, mis on määratud vastavalt punktile 5.3.1.

| 4.3.2. | Kolmandas riigis asuvate tegevuskohtade registreerimise taotlus organisatsioonidelt, mille tegevuskohad asuvad ainult kolmandates riikides, esitatakse ühele selleks määratud pädevatest asutustest nendes liikmesriikides, kus on täidetud järgmised tingimused:






  a) | liikmesriik tegeleb kolmandatest riikidest organisatsioonide registreerimisega; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

Kolmandas riigis asuvate tegevuskohtade registreerimise taotlus organisatsioonidelt, mille tegevuskohad asuvad ainult kolmandates riikides, esitatakse ühele selleks määratud pädevatest asutustest nendes liikmesriikides, kus on täidetud järgmised tingimused:

a)

liikmesriik tegeleb kolmandatest riikidest organisatsioonide registreerimisega;

| b) | on võimalik saada akrediteeritud või litsentsitud tõendajaid tõendamiseks kolmandates riikides, kus registreerimisele kuuluvad tegevuskohad asuvad, ja nimetatud tõendajate akrediteering või litsents katab asjaomaseid NACE koode (teisisõnu, tõendaja valimise otsus määrab registreerimisliikmesriigi ja vastupidi). |
| --- | --- |

b)

on võimalik saada akrediteeritud või litsentsitud tõendajaid tõendamiseks kolmandates riikides, kus registreerimisele kuuluvad tegevuskohad asuvad, ja nimetatud tõendajate akrediteering või litsents katab asjaomaseid NACE koode (teisisõnu, tõendaja valimise otsus määrab registreerimisliikmesriigi ja vastupidi).

| 4.3.3. | Pädevad asutused peaksid oma tegevuse kooskõlastama oma liikmesriigi akrediteerimis- ja litsentsimisasutustega, et tagada, et kui liikmesriik tegeleb kolmandatest riikidest pärit organisatsioonide registreerimisega, on nii pädev asutus kui ka akrediteerimis- või litsentsimisasutus võimelised täitma oma ülesandeid kooskõlastatult. |
| --- | --- |

4.3.3.

Pädevad asutused peaksid oma tegevuse kooskõlastama oma liikmesriigi akrediteerimis- ja litsentsimisasutustega, et tagada, et kui liikmesriik tegeleb kolmandatest riikidest pärit organisatsioonide registreerimisega, on nii pädev asutus kui ka akrediteerimis- või litsentsimisasutus võimelised täitma oma ülesandeid kooskõlastatult.

4.4.   Akrediteeritud või litsentsitud tõendajate ülesanded

| 4.4.1. | EMASi tõendajatele, nende akrediteeringu või litsentsi ning tõendamisprotsessi suhtes kohaldatavad üldeeskirjad on sätestatud EMASi määruse V ja VI peatükis. |
| --- | --- |

4.4.1.

EMASi tõendajatele, nende akrediteeringu või litsentsi ning tõendamisprotsessi suhtes kohaldatavad üldeeskirjad on sätestatud EMASi määruse V ja VI peatükis.

| 4.4.2. | Liikmesriigid, kes lubavad kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade registreerimist, peavad kehtestama kolmandate riikide jaoks tõendajate akrediteerimise või litsentsimise erisüsteemi. Tõendaja akrediteeritakse või litsentsitakse riigiti lisaks üldisele akrediteeringule või litsentsile vastavalt käesolevas jaos kirjeldatud täpsustustele. |
| --- | --- |

4.4.2.

Liikmesriigid, kes lubavad kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade registreerimist, peavad kehtestama kolmandate riikide jaoks tõendajate akrediteerimise või litsentsimise erisüsteemi. Tõendaja akrediteeritakse või litsentsitakse riigiti lisaks üldisele akrediteeringule või litsentsile vastavalt käesolevas jaos kirjeldatud täpsustustele.

| 4.4.3. | Tõendaja(d) peab/peavad olema akrediteeritud või litsentsitud organisatsiooni tegevusalade kõikide NACE koodide jaoks, mis on kõnealuse organisatsiooni tegevuskohtade registreerimisprotsessi kaasatud. Kuna tegevusvaldkondade valik võib olla lai, võivad organisatsioonid kasutada mitut akrediteeritud tõendajat, kui nad peavad seda asjakohaseks. Tegelikult võib olla raske, kui mitte võimatu, määrata suurte organisatsioonide kõikide tegevusalade jaoks ainult üks tõendaja. Kui tõendaja ei ole ise akrediteeritud või litsentsitud asjaomaste NACE koodide jaoks, tuleb juhtumipõhise koostöö raames nõuetekohaselt kaasata teisi keskkonnatõendajaid. Registreerimist taotlev organisatsioon otsustab, kas ta soovib kaasata mitu akrediteeritud/litsentsitud tõendajat, võttes arvesse EMASi määruse artiklit 4. Peale selliste põhjuste nagu asjaomaste NACE koodide jaoks akrediteeritud tõendajate puudumine võib organisatsioonidel olla veel teisi põhjuseid kasutada mitut tõendajat (nt kohalik kogemus, keeleoskus või soov ühendada EMASi tõendamine muudele standarditele vastavuse sertifitseerimisega). |
| --- | --- |

4.4.3.

Tõendaja(d) peab/peavad olema akrediteeritud või litsentsitud organisatsiooni tegevusalade kõikide NACE koodide jaoks, mis on kõnealuse organisatsiooni tegevuskohtade registreerimisprotsessi kaasatud. Kuna tegevusvaldkondade valik võib olla lai, võivad organisatsioonid kasutada mitut akrediteeritud tõendajat, kui nad peavad seda asjakohaseks. Tegelikult võib olla raske, kui mitte võimatu, määrata suurte organisatsioonide kõikide tegevusalade jaoks ainult üks tõendaja. Kui tõendaja ei ole ise akrediteeritud või litsentsitud asjaomaste NACE koodide jaoks, tuleb juhtumipõhise koostöö raames nõuetekohaselt kaasata teisi keskkonnatõendajaid. Registreerimist taotlev organisatsioon otsustab, kas ta soovib kaasata mitu akrediteeritud/litsentsitud tõendajat, võttes arvesse EMASi määruse artiklit 4. Peale selliste põhjuste nagu asjaomaste NACE koodide jaoks akrediteeritud tõendajate puudumine võib organisatsioonidel olla veel teisi põhjuseid kasutada mitut tõendajat (nt kohalik kogemus, keeleoskus või soov ühendada EMASi tõendamine muudele standarditele vastavuse sertifitseerimisega).

| 4.4.4. | Kõik koostööd tegevad tõendajad peavad alla kirjutama artikli 25 lõikes 9 osutatud deklaratsioonile ja EMASi keskkonnaaruandele. Iga kaasatud tõendaja vastutab tõendamise selle osa (nende osade) tulemuste eest, mis kajastavad tema erialavaldkonda (peamiselt seoses konkreetsete NACE koodidega). Tavaks saanud töövõtte kohaselt peavad kõik tõendajad alla kirjutama samale deklaratsioonile, mis võimaldab pädeval asutusel identifitseerida kõik kaasatud tõendajad. Pädev asutus saab seega akrediteerimis- ja litsentsimisasutuste kaudu kontrollida, kas kõik kaasatud tõendajad on täitnud EMASi määruse artikli 23 lõikega 2 ette nähtud eelneva teavitamise kohustust. See võimaldab pädeval asutusel ühtlasi kontrollida, kas kaasatud tõendajate NACE koodid katavad asjaomase organisatsiooni omi. |
| --- | --- |

4.4.4.

Kõik koostööd tegevad tõendajad peavad alla kirjutama artikli 25 lõikes 9 osutatud deklaratsioonile ja EMASi keskkonnaaruandele. Iga kaasatud tõendaja vastutab tõendamise selle osa (nende osade) tulemuste eest, mis kajastavad tema erialavaldkonda (peamiselt seoses konkreetsete NACE koodidega). Tavaks saanud töövõtte kohaselt peavad kõik tõendajad alla kirjutama samale deklaratsioonile, mis võimaldab pädeval asutusel identifitseerida kõik kaasatud tõendajad. Pädev asutus saab seega akrediteerimis- ja litsentsimisasutuste kaudu kontrollida, kas kõik kaasatud tõendajad on täitnud EMASi määruse artikli 23 lõikega 2 ette nähtud eelneva teavitamise kohustust. See võimaldab pädeval asutusel ühtlasi kontrollida, kas kaasatud tõendajate NACE koodid katavad asjaomase organisatsiooni omi.

| 4.4.5. | Tõendajad, kes soovivad tegutseda kolmandates riikides, peavad saama täiendavalt üldisele akrediteeringule või litsentsile spetsiaalse akrediteeringu või litsentsi konkreetse riigi jaoks vastavalt EMASi määruses esitatud üksikasjalikule kirjeldusele. See tähendab, et neil peab olema






  a) | spetsiaalne akrediteering või litsents organisatsiooni suhtes kohaldatavate NACE koodide jaoks; |
| --- | --- | --- |

4.4.5.

Tõendajad, kes soovivad tegutseda kolmandates riikides, peavad saama täiendavalt üldisele akrediteeringule või litsentsile spetsiaalse akrediteeringu või litsentsi konkreetse riigi jaoks vastavalt EMASi määruses esitatud üksikasjalikule kirjeldusele. See tähendab, et neil peab olema

a)

spetsiaalne akrediteering või litsents organisatsiooni suhtes kohaldatavate NACE koodide jaoks;

| b) | teadmised ja arusaamine keskkonnaalastest õigusaktidest, õigus- ja haldusnõuetest kolmandas riigis, mille jaoks akrediteeringut või litsentsi taotletakse; |
| --- | --- |

b)

teadmised ja arusaamine keskkonnaalastest õigusaktidest, õigus- ja haldusnõuetest kolmandas riigis, mille jaoks akrediteeringut või litsentsi taotletakse;

| c) | selle kolmanda riigi ametliku keele oskus ja sellest arusaamine, mille jaoks akrediteeringut või litsentsi taotletakse. |
| --- | --- |

c)

selle kolmanda riigi ametliku keele oskus ja sellest arusaamine, mille jaoks akrediteeringut või litsentsi taotletakse.

| 4.4.6. | Tõendajad kontrollivad tõendamismenetluse osana kõiki organisatsiooni suhtes kohaldatavaid keskkonnalitsentse või -lube või muud liiki tõendeid vastavalt taotlusega kaetud riikides kehtivale õigussüsteemile. |
| --- | --- |

4.4.6.

Tõendajad kontrollivad tõendamismenetluse osana kõiki organisatsiooni suhtes kohaldatavaid keskkonnalitsentse või -lube või muud liiki tõendeid vastavalt taotlusega kaetud riikides kehtivale õigussüsteemile.

| 4.4.7. | Kolmandates riikides kontrollib tõendaja lisaks oma tavapärastele tööülesannetele eelkõige põhjalikult organisatsiooni ja selle registreerimisprotsessi kuuluvate tegevuskohtade vastavust õigusnormidele. Tõendajad, kes neid kontrolle läbi viies võtavad eelkõige arvesse EMASi määruse artikli 13 lõike 2 punkti c sisu, kontrollivad, kas ei ole tõendeid keskkonnanõuete täitmata jätmise kohta. Tõendajad peaksid kasutama täitevasutuste kontrollide tulemusi ja peaksid seega nende asutustega ühendust võtma, et saada üksikasjalikku teavet õigusnormidele vastavuse kohta. Tõendaja peab kontrollima tõendusmaterjalide piisavust, selleks võib ta näiteks kasutada täitevasutuse kirjalikke aruandeid. Kui tõendeid nõuete täitmata jätmise kohta ei leita, tehakse sellekohane märge tõendamis- ja kinnitamistegevuse kohta koostatud tõendaja deklaratsiooni (EMASi määruse VII lisa). Deklaratsiooni allkirjastab tõendaja. Tõendaja ülesanne on kontrollida EMASi määruse nõuete täitmist tavapärase auditeerimistehnika kaudu, mida tuleb rakendada kooskõlas EMASi määrusega. Selleks et tagada kolmanda riigi tegevuskohtade ja samalaadsete ELis asuvate tegevuskohtade registreerimise kvaliteeditaseme võrdsus, võib tõendaja hinnata riskihindamist. |
| --- | --- |

4.4.7.

Kolmandates riikides kontrollib tõendaja lisaks oma tavapärastele tööülesannetele eelkõige põhjalikult organisatsiooni ja selle registreerimisprotsessi kuuluvate tegevuskohtade vastavust õigusnormidele. Tõendajad, kes neid kontrolle läbi viies võtavad eelkõige arvesse EMASi määruse artikli 13 lõike 2 punkti c sisu, kontrollivad, kas ei ole tõendeid keskkonnanõuete täitmata jätmise kohta. Tõendajad peaksid kasutama täitevasutuste kontrollide tulemusi ja peaksid seega nende asutustega ühendust võtma, et saada üksikasjalikku teavet õigusnormidele vastavuse kohta. Tõendaja peab kontrollima tõendusmaterjalide piisavust, selleks võib ta näiteks kasutada täitevasutuse kirjalikke aruandeid. Kui tõendeid nõuete täitmata jätmise kohta ei leita, tehakse sellekohane märge tõendamis- ja kinnitamistegevuse kohta koostatud tõendaja deklaratsiooni (EMASi määruse VII lisa). Deklaratsiooni allkirjastab tõendaja. Tõendaja ülesanne on kontrollida EMASi määruse nõuete täitmist tavapärase auditeerimistehnika kaudu, mida tuleb rakendada kooskõlas EMASi määrusega. Selleks et tagada kolmanda riigi tegevuskohtade ja samalaadsete ELis asuvate tegevuskohtade registreerimise kvaliteeditaseme võrdsus, võib tõendaja hinnata riskihindamist.

| 4.4.8. | Kooskõlas EMASi määruse artikli 13 lõike 2 punktiga d peab tõendaja kontrollima, kas huvitatud osalised ei ole esitanud asjakohaseid kaebusi või kas kaebused on lahendatud positiivselt. |
| --- | --- |

4.4.8.

Kooskõlas EMASi määruse artikli 13 lõike 2 punktiga d peab tõendaja kontrollima, kas huvitatud osalised ei ole esitanud asjakohaseid kaebusi või kas kaebused on lahendatud positiivselt.

| 4.4.9. | Need liikmesriigid, kes tegelevad kolmandas riigis registreerimisega, kaaluvad akrediteerimisprotsessi tõhustamist meetmetega, mis tagavad, et konkreetsete kolmandate riikide jaoks akrediteeritud tõendajad oskavad kontrollida organisatsiooni vastavust kolmandas riigis kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele. |
| --- | --- |

4.4.9.

Need liikmesriigid, kes tegelevad kolmandas riigis registreerimisega, kaaluvad akrediteerimisprotsessi tõhustamist meetmetega, mis tagavad, et konkreetsete kolmandate riikide jaoks akrediteeritud tõendajad oskavad kontrollida organisatsiooni vastavust kolmandas riigis kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele.

| 4.4.10. | Liikmesriigid, kes tegelevad kolmandas riigis registreerimisega, võivad kaaluda valikuliste erisätete kehtestamist, mis aitavad tõhustada õigusnormidele vastavuse kontrollimist ja tagavad ELis kehtiva registreerimisprotsessiga sarnase registreerimisprotsessi. Eriti võiksid liikmesriigid kaaluda lepingute sõlmimise võimalust (kahepoolne leping, vastastikuse mõistmise memorandum jne). Sellistes lepingutes võiks olla sätestatud kord, mis hõlmaks kolmanda riigi ja liikmesriigi vastavate täitevasutuste vahelist teabevahetust õigusnormidele vastavust käsitlevates küsimustes ning kehtivate õigusaktide nõuete rikkumisest liikmesriigi pädevale asutusele teatamist esialgse registreerimise või registreeringu pikendamise ja järgmise pikendamise vahelisel ajal. |
| --- | --- |

4.4.10.

Liikmesriigid, kes tegelevad kolmandas riigis registreerimisega, võivad kaaluda valikuliste erisätete kehtestamist, mis aitavad tõhustada õigusnormidele vastavuse kontrollimist ja tagavad ELis kehtiva registreerimisprotsessiga sarnase registreerimisprotsessi. Eriti võiksid liikmesriigid kaaluda lepingute sõlmimise võimalust (kahepoolne leping, vastastikuse mõistmise memorandum jne). Sellistes lepingutes võiks olla sätestatud kord, mis hõlmaks kolmanda riigi ja liikmesriigi vastavate täitevasutuste vahelist teabevahetust õigusnormidele vastavust käsitlevates küsimustes ning kehtivate õigusaktide nõuete rikkumisest liikmesriigi pädevale asutusele teatamist esialgse registreerimise või registreeringu pikendamise ja järgmise pikendamise vahelisel ajal.

| 4.4.11. | Vähemalt kuus nädalat enne tõendamist või kinnitamist kolmandas riigis teatab keskkonnatõendaja oma akrediteeringu- või litsentsiandmed ning tõendamise või kinnitamise aja ja koha selle liikmesriigi akrediteerimis- või litsentsimisasutusele, kus asjaomane organisatsioon kavatseb registreerimist taotleda või on registreeritud. Teavitada võib ka selle liikmesriigi pädevat asutust, kus asuvad tegevuskohad, mis kavatsetakse registreerida. |
| --- | --- |

4.4.11.

Vähemalt kuus nädalat enne tõendamist või kinnitamist kolmandas riigis teatab keskkonnatõendaja oma akrediteeringu- või litsentsiandmed ning tõendamise või kinnitamise aja ja koha selle liikmesriigi akrediteerimis- või litsentsimisasutusele, kus asjaomane organisatsioon kavatseb registreerimist taotleda või on registreeritud. Teavitada võib ka selle liikmesriigi pädevat asutust, kus asuvad tegevuskohad, mis kavatsetakse registreerida.

| 4.4.12. | Kui tõendaja tuvastab registreerimise ajal nõuete täitmata jätmise, ei kirjuta ta alla EMASi keskkonnaaruandele ja EMASi määruse artikli 25 lõikes 9 osutatud deklaratsioonile. |
| --- | --- |

4.4.12.

Kui tõendaja tuvastab registreerimise ajal nõuete täitmata jätmise, ei kirjuta ta alla EMASi keskkonnaaruandele ja EMASi määruse artikli 25 lõikes 9 osutatud deklaratsioonile.

| 4.4.13. | Kui tõendaja tuvastab nõuete täitmata jätmise registreeringute kehtivusajal või nende pikendamise ajal, võib ta teatada pädevale asutusele, et asjaomane organisatsioon ei vasta enam EMASi nõuetele. Registreerimise pikendamise ajal võib ta määruse artikli 25 lõikes 9 osutatud deklaratsioonile ja ajakohastatud EMASi keskkonnaaruandele alla kirjutada ainult siis, kui organisatsioon tõendab, et ta on võtnud asjakohaseid meetmeid (st koostöös täitevasutustega), tagamaks, et õigusnormidele vastavus taastatakse. Kui organisatsioon ei suuda tõendajale tõestada, et ta on võtnud piisavaid meetmeid õigusnormidele vastavuse taastamiseks, ei kinnita tõendaja ajakohastatud aruannet ega kirjuta alla deklaratsioonile ega EMASi keskkonnaaruandele. |
| --- | --- |

4.4.13.

Kui tõendaja tuvastab nõuete täitmata jätmise registreeringute kehtivusajal või nende pikendamise ajal, võib ta teatada pädevale asutusele, et asjaomane organisatsioon ei vasta enam EMASi nõuetele. Registreerimise pikendamise ajal võib ta määruse artikli 25 lõikes 9 osutatud deklaratsioonile ja ajakohastatud EMASi keskkonnaaruandele alla kirjutada ainult siis, kui organisatsioon tõendab, et ta on võtnud asjakohaseid meetmeid (st koostöös täitevasutustega), tagamaks, et õigusnormidele vastavus taastatakse. Kui organisatsioon ei suuda tõendajale tõestada, et ta on võtnud piisavaid meetmeid õigusnormidele vastavuse taastamiseks, ei kinnita tõendaja ajakohastatud aruannet ega kirjuta alla deklaratsioonile ega EMASi keskkonnaaruandele.

4.5.   Registreerimisprotsess

| 4.5.1. | Organisatsioon peaks suhtlema varakult tõendaja(te) ja pädeva asutusega, et selgitada registreerimiseks vajalike dokumentidega seotud keeleküsimusi, järgides seejuures EMASi määruse artikli 5 lõikes 3 ja IV lisa punktis D sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

4.5.1.

Organisatsioon peaks suhtlema varakult tõendaja(te) ja pädeva asutusega, et selgitada registreerimiseks vajalike dokumentidega seotud keeleküsimusi, järgides seejuures EMASi määruse artikli 5 lõikes 3 ja IV lisa punktis D sätestatud nõudeid.

| 4.5.2. | Enne registreerimistaotluse saatmist pädevale asutusele esitab organisatsioon tõendajale tõendusmaterjalid või tõendavad dokumendid, mis kinnitavad, et ei ole tõendeid kehtivate keskkonnaalaste õigusaktide nõuete täitmata jätmise kohta, nagu on kirjeldatud käesoleva juhise punktis 4.1.4. |
| --- | --- |

4.5.2.

Enne registreerimistaotluse saatmist pädevale asutusele esitab organisatsioon tõendajale tõendusmaterjalid või tõendavad dokumendid, mis kinnitavad, et ei ole tõendeid kehtivate keskkonnaalaste õigusaktide nõuete täitmata jätmise kohta, nagu on kirjeldatud käesoleva juhise punktis 4.1.4.

| 4.5.3. | Pärast EMASi nõuete, eriti määruse II lisas loetletud registreerimisprotsessi suhtes kohaldatavate nõuete täitmist ja kui akrediteeritud või litsentsitud tõendaja on EMASi keskkonnaaruande kinnitanud, saadab organisatsioon pädevale asutusele registreerimise jaoks taotlusvormi ja juurdekuuluvad dokumendid, kaasa arvatud VI ja VII lisa. |
| --- | --- |

4.5.3.

Pärast EMASi nõuete, eriti määruse II lisas loetletud registreerimisprotsessi suhtes kohaldatavate nõuete täitmist ja kui akrediteeritud või litsentsitud tõendaja on EMASi keskkonnaaruande kinnitanud, saadab organisatsioon pädevale asutusele registreerimise jaoks taotlusvormi ja juurdekuuluvad dokumendid, kaasa arvatud VI ja VII lisa.

| 4.5.4. | Pädev asutus kontrollib taotluses esitatud teavet, suheldes sel eesmärgil riigi akrediteerimis- või litsentsimisasutusega. |
| --- | --- |

4.5.4.

Pädev asutus kontrollib taotluses esitatud teavet, suheldes sel eesmärgil riigi akrediteerimis- või litsentsimisasutusega.

| 4.5.5. | Akrediteerimis- ja litsentsimisasutus hindab tõendaja pädevust EMASi määruse artiklites 20, 21 ja 22 kirjeldatud elementide põhjal. Kui tõendaja pädevust ei kiideta heaks, võib akrediteerimis- ja litsentsimisasutus nõuda, et tõendaja täidaks asjaomaseid nõudeid, ja teatada probleemist pädevale asutusele. Samamoodi peab pädev asutus iga juhtumi puhul saatma oma liikmesriigi akrediteerimis- või litsentsimisasutusele lihtsõnumi, et registreerimistaotlus on vastu võetud ning et on kolmandate riikide tegevuskohti, mis kuuluvad registreerimisele. Pärast sellise sõnumi kättesaamist peaks akrediteerimis- ja litsentsimisasutus teatama oma kaasatud tõendaja(te) kohta tehtud otsuse pädevale asutusele. See aitab pädeval asutusel lõplikult veenduda, et registreerimisprotsessi kaasatud tõendaja(d) on akrediteeritud või litsentsitud kõikide registreerimisprotsessis vajalike NACE koodide jaoks. Ilma selle minimaalse suhtlemiseta pädeva asutuse ja akrediteerimis- ja litsentsimisasutuste vahel võib järelevalve olla ohustatud. |
| --- | --- |

4.5.5.

Akrediteerimis- ja litsentsimisasutus hindab tõendaja pädevust EMASi määruse artiklites 20, 21 ja 22 kirjeldatud elementide põhjal. Kui tõendaja pädevust ei kiideta heaks, võib akrediteerimis- ja litsentsimisasutus nõuda, et tõendaja täidaks asjaomaseid nõudeid, ja teatada probleemist pädevale asutusele. Samamoodi peab pädev asutus iga juhtumi puhul saatma oma liikmesriigi akrediteerimis- või litsentsimisasutusele lihtsõnumi, et registreerimistaotlus on vastu võetud ning et on kolmandate riikide tegevuskohti, mis kuuluvad registreerimisele. Pärast sellise sõnumi kättesaamist peaks akrediteerimis- ja litsentsimisasutus teatama oma kaasatud tõendaja(te) kohta tehtud otsuse pädevale asutusele. See aitab pädeval asutusel lõplikult veenduda, et registreerimisprotsessi kaasatud tõendaja(d) on akrediteeritud või litsentsitud kõikide registreerimisprotsessis vajalike NACE koodide jaoks. Ilma selle minimaalse suhtlemiseta pädeva asutuse ja akrediteerimis- ja litsentsimisasutuste vahel võib järelevalve olla ohustatud.

| 4.5.6. | Registreerimise eest vastutav pädev asutus koordineerib õigusnormidele vastavuse kontrollimist teabe põhjal, mille organisatsioon on tõendajale esitanud. Ainult siis, kui liikmesriik on sõlminud kolmandate riikidega erilepingud, mille sätted lubavad liikmesriigil võtta ühendust täitevasutustega kolmandates riikides, võivad nad õigusnormidele vastavuse kontrollimiseks pöörduda otse kolmandate riikide täitevasutuste poole. Kui lepinguid ei ole sõlmitud, peab pädev asutus lootma tõendajale ja/või organisatsioonile tõendava materjali või dokumentide saamiseks, mis kinnitavad organisatsiooni vastavust kehtivate õigusaktide nõuetele. |
| --- | --- |

4.5.6.

Registreerimise eest vastutav pädev asutus koordineerib õigusnormidele vastavuse kontrollimist teabe põhjal, mille organisatsioon on tõendajale esitanud. Ainult siis, kui liikmesriik on sõlminud kolmandate riikidega erilepingud, mille sätted lubavad liikmesriigil võtta ühendust täitevasutustega kolmandates riikides, võivad nad õigusnormidele vastavuse kontrollimiseks pöörduda otse kolmandate riikide täitevasutuste poole. Kui lepinguid ei ole sõlmitud, peab pädev asutus lootma tõendajale ja/või organisatsioonile tõendava materjali või dokumentide saamiseks, mis kinnitavad organisatsiooni vastavust kehtivate õigusaktide nõuetele.

4.6.   Registreeringute kustutamine ja peatamine

| 4.6.1. | Pädev asutus järgib EMASi määruses kustutamise ja peatamise suhtes kehtestatud üldeeskirju. |
| --- | --- |

4.6.1.

Pädev asutus järgib EMASi määruses kustutamise ja peatamise suhtes kehtestatud üldeeskirju.

| 4.6.2. | Registreeritud organisatsioone käsitlevatest kaebustest tuleb teavitada pädevat asutust. |
| --- | --- |

4.6.2.

Registreeritud organisatsioone käsitlevatest kaebustest tuleb teavitada pädevat asutust.

| 4.6.3. | Kolmandatest riikidest pärit organisatsioonid, kes taotlevad EMASis registreerimist ja soovivad alustada registreerimisprotsessi, peavad olema nõus sellega, et pädev asutus võib enne mis tahes otsuse tegemist nõuda, et tõendaja kontrolliks võimalikke kustutamise või peatamise põhjuseid, mis võivad esineda kolmandas riigis, kus tegevuskohad asuvad. Organisatsioon teeb koostööd ja vastab kõikidele tõendaja või pädeva asutuse küsimustele võimalike peatamise ja kustutamise põhjuste kohta. Organisatsioon peab olema ka valmis kandma tõendaja kulud, mis on seotud olukorra selgitamiseks tehtud tööga. |
| --- | --- |

4.6.3.

Kolmandatest riikidest pärit organisatsioonid, kes taotlevad EMASis registreerimist ja soovivad alustada registreerimisprotsessi, peavad olema nõus sellega, et pädev asutus võib enne mis tahes otsuse tegemist nõuda, et tõendaja kontrolliks võimalikke kustutamise või peatamise põhjuseid, mis võivad esineda kolmandas riigis, kus tegevuskohad asuvad. Organisatsioon teeb koostööd ja vastab kõikidele tõendaja või pädeva asutuse küsimustele võimalike peatamise ja kustutamise põhjuste kohta. Organisatsioon peab olema ka valmis kandma tõendaja kulud, mis on seotud olukorra selgitamiseks tehtud tööga.

| 4.6.4. | Kui registreerimise eest vastutava liikmesriigi ja kolmanda riigi vahel on sõlmitud lepingud, võiksid need sisaldada erisätteid, mis tagavad õigusliku järelevalve ja kolmanda riigi täitevasutuste aktiivse tegevuse õigusrikkumistest pädevale asutusele teatamisel. |
| --- | --- |

4.6.4.

Kui registreerimise eest vastutava liikmesriigi ja kolmanda riigi vahel on sõlmitud lepingud, võiksid need sisaldada erisätteid, mis tagavad õigusliku järelevalve ja kolmanda riigi täitevasutuste aktiivse tegevuse õigusrikkumistest pädevale asutusele teatamisel.

| 4.6.5. | Kuid isegi siis, kui sellised lepingud on olemas, vastutab tõendaja õigusnormidele vastavuse kontrollimise eest. Õigusnormidele vastavuse kontroll peab hõlmama võimalikke kaebusi ja õigusnormide nõuete täitmata jätmisi, mille tagajärjel võidakse registreering kustutada või peatada. |
| --- | --- |

4.6.5.

Kuid isegi siis, kui sellised lepingud on olemas, vastutab tõendaja õigusnormidele vastavuse kontrollimise eest. Õigusnormidele vastavuse kontroll peab hõlmama võimalikke kaebusi ja õigusnormide nõuete täitmata jätmisi, mille tagajärjel võidakse registreering kustutada või peatada.

| 4.6.6. | Konsulteerida võiks ka kolmandas riigis tegutsevate VVOdega ja neid võiks kasutada teabeallikana. Igal juhul annab tõendaja pädevale asutusele aru tõendamisprotsessi käigus saadud asjakohasest teabest. |
| --- | --- |

4.6.6.

Konsulteerida võiks ka kolmandas riigis tegutsevate VVOdega ja neid võiks kasutada teabeallikana. Igal juhul annab tõendaja pädevale asutusele aru tõendamisprotsessi käigus saadud asjakohasest teabest.

4.7.   Keeleküsimused

| 4.7.1. | EMASi keskkonnaaruanne ja muud asjaomased registreerimiseks vajalikud dokumendid esitatakse pädeva asutuse asukohaliikmesriigi (ühes) ametlikus keeles (artikli 5 lõige 3). Kui organisatsioon esitab ühise keskkonnaaruande teabega eri kolmandates riikides asuvate üksikute tegevuskohtade kohta, siis peab see teave olema lisaks ka (ühes) nende kolmandate riikide ametlikest keeltest, kus tegevuskohad asuvad. |
| --- | --- |

4.7.1.

EMASi keskkonnaaruanne ja muud asjaomased registreerimiseks vajalikud dokumendid esitatakse pädeva asutuse asukohaliikmesriigi (ühes) ametlikus keeles (artikli 5 lõige 3). Kui organisatsioon esitab ühise keskkonnaaruande teabega eri kolmandates riikides asuvate üksikute tegevuskohtade kohta, siis peab see teave olema lisaks ka (ühes) nende kolmandate riikide ametlikest keeltest, kus tegevuskohad asuvad.

5.   ÜLDINE REGISTREERIMINE – MITME LIIKMESRIIKIDES JA KOLMANDATES RIIKIDES ASUVA TEGEVUSKOHAGA ORGANISATSIOON (3. OLUKORD)

EMASi üldine registreerimine tähendab sellise organisatsiooni registreerimist, millel on mitu tegevuskohta ELis ja väljaspool ELi ning kes taotleb korraga kõikide või osa tegevuskohtade registreerimist liikmesriigis, kes tegeleb kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade registreerimisega.

Mitme liikmesriikides ja kolmandates riikides asuva tegevuskohaga registreerimine on keerukas protsess, milles on ühendatud kaks juba kirjeldatud protsessi: ELi tegevuskohtade koondregistreerimine ja kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade registreerimine. Käesolevas jaos selgitatakse aspekte, mis erinevad käesoleva juhendi 3. ja 4. jaos esitatud kirjeldustest.

5.1.   Kohaldatavad õigusaktid ja õigusnormidele vastavus liikmesriikides ja kolmandates riikides

| 5.1.1. | Organisatsioonid peavad alati vastama ELi ja siseriiklike õigusnormide nõuetele, mida kohaldatakse EMASis registreerimisele kuuluvate tegevuskohtade suhtes. |
| --- | --- |

5.1.1.

Organisatsioonid peavad alati vastama ELi ja siseriiklike õigusnormide nõuetele, mida kohaldatakse EMASis registreerimisele kuuluvate tegevuskohtade suhtes.

| 5.1.2. | EMASi süsteemi ambitsioonikuse ja usaldusväärsuse kõrge taseme säilitamise tagamiseks peaks kolmandas riigis tegutseva organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkuse tase olema võimalikult lähedane asjaomaste Euroopa ja siseriiklike õigusaktidega ELi organisatsioonidelt nõutavale tasemele. Sellepärast on soovitatav, et ühenduseväliste tegevuskohtadega organisatsioonid viitaksid oma keskkonnaaruandes lisaks kohaldatavatele siseriiklikele keskkonnanõuetele ka keskkonnaalaste õigusaktide nõuetele, mis on kohaldatavad samasuguste organisatsioonide suhtes liikmesriigis, kus organisatsioon kavatseb registreerimist taotleda (EMASi määruse artikli 4 lõige 4). Nimetatud loetelus esitatud keskkonnanõudeid tuleks kasutada võrdluseks suuremate tulemuslikkuse lisaeesmärkide seadmisel, aga need ei ole olulised organisatsiooni õigusnormidele vastavuse hindamisel. |
| --- | --- |

5.1.2.

EMASi süsteemi ambitsioonikuse ja usaldusväärsuse kõrge taseme säilitamise tagamiseks peaks kolmandas riigis tegutseva organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkuse tase olema võimalikult lähedane asjaomaste Euroopa ja siseriiklike õigusaktidega ELi organisatsioonidelt nõutavale tasemele. Sellepärast on soovitatav, et ühenduseväliste tegevuskohtadega organisatsioonid viitaksid oma keskkonnaaruandes lisaks kohaldatavatele siseriiklikele keskkonnanõuetele ka keskkonnaalaste õigusaktide nõuetele, mis on kohaldatavad samasuguste organisatsioonide suhtes liikmesriigis, kus organisatsioon kavatseb registreerimist taotleda (EMASi määruse artikli 4 lõige 4). Nimetatud loetelus esitatud keskkonnanõudeid tuleks kasutada võrdluseks suuremate tulemuslikkuse lisaeesmärkide seadmisel, aga need ei ole olulised organisatsiooni õigusnormidele vastavuse hindamisel.

| 5.1.3. | Kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade puhul on määruse artikli 4 lõikes 4 nimetatud tõendavad dokumendid eelistatavalt






  — | kolmanda riigi täitevasutuste avaldused, mis sisaldavad teavet organisatsioonile kohaldatavate keskkonnalubade kohta ja milles on märgitud, et puuduvad tõendid nõuete täitmata jätmise kohta ja/või et ettevõtja vastu ei ole algatatud sundtäitmise menetlusi, kohtuasju ega kaebemenetlusi; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

Kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade puhul on määruse artikli 4 lõikes 4 nimetatud tõendavad dokumendid eelistatavalt

—

kolmanda riigi täitevasutuste avaldused, mis sisaldavad teavet organisatsioonile kohaldatavate keskkonnalubade kohta ja milles on märgitud, et puuduvad tõendid nõuete täitmata jätmise kohta ja/või et ettevõtja vastu ei ole algatatud sundtäitmise menetlusi, kohtuasju ega kaebemenetlusi;

| — | lisaks peaks keskkonnaaruanne eelistatavalt sisaldama ka kolmanda riigi siseriiklike õigusaktide ja selle riigi õigusaktide vaheliste ristviidete tabeleid, kus organisatsioon punktis 5.1.2 märgitud registreerimist taotleb. |
| --- | --- |

—

lisaks peaks keskkonnaaruanne eelistatavalt sisaldama ka kolmanda riigi siseriiklike õigusaktide ja selle riigi õigusaktide vaheliste ristviidete tabeleid, kus organisatsioon punktis 5.1.2 märgitud registreerimist taotleb.

5.2.   Akrediteerimine ja litsentsimine

| 5.2.1. | Kehtivad punktis 4.2 kirjeldatud sätted EMASi alusel kolmandates riikides akrediteerimise ja litsentsimise kohta. |
| --- | --- |

5.2.1.

Kehtivad punktis 4.2 kirjeldatud sätted EMASi alusel kolmandates riikides akrediteerimise ja litsentsimise kohta.

5.3.   Pädevate asutuste ülesanded

| 5.3.1. | Liikmesriik, kus on rohkem kui üks pädev asutus, peaks kindlaks määrama, millisele pädevale asutusele võib esitada taotluse üldiseks registreerimiseks, ning see võiks olla sama pädev asutus, mis on määratud vastavalt punktile 4.3.1. |
| --- | --- |

5.3.1.

Liikmesriik, kus on rohkem kui üks pädev asutus, peaks kindlaks määrama, millisele pädevale asutusele võib esitada taotluse üldiseks registreerimiseks, ning see võiks olla sama pädev asutus, mis on määratud vastavalt punktile 4.3.1.

| 5.3.2. | Üldise registreerimise taotlus organisatsioonidelt, mille tegevuskohad asuvad ELi liikmesriikides ja kolmandates riikides, esitatakse ühele selleks määratud pädevatest asutustest liikmesriigis, kus on täidetud järgmised tingimused:






  a) | liikmesriik tegeleb ELi-väliste organisatsioonide registreerimisega; |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

Üldise registreerimise taotlus organisatsioonidelt, mille tegevuskohad asuvad ELi liikmesriikides ja kolmandates riikides, esitatakse ühele selleks määratud pädevatest asutustest liikmesriigis, kus on täidetud järgmised tingimused:

a)

liikmesriik tegeleb ELi-väliste organisatsioonide registreerimisega;

| b) | on võimalik saada akrediteeritud või litsentsitud tõendajaid tõendamiseks kolmandates riikides, kus registreerimisele kuuluvad tegevuskohad asuvad, ja nende tõendajate akrediteering või litsents katab asjaomaseid NACE koode. |
| --- | --- |

b)

on võimalik saada akrediteeritud või litsentsitud tõendajaid tõendamiseks kolmandates riikides, kus registreerimisele kuuluvad tegevuskohad asuvad, ja nende tõendajate akrediteering või litsents katab asjaomaseid NACE koode.

| 5.3.3. | Selle protsessi eest vastutava pädeva asutuse asukohaliikmesriigi kindlaksmääramine toimub tingimuste kohaselt, mille tähtsusjärjekord on järgmine:






  1) | kui organisatsiooni peakontor asub liikmesriigis, kes tegeleb kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade registreerimisega, esitatakse taotlus pädevale asutusele selles liikmesriigis; |
| --- | --- | --- |

5.3.3.

Selle protsessi eest vastutava pädeva asutuse asukohaliikmesriigi kindlaksmääramine toimub tingimuste kohaselt, mille tähtsusjärjekord on järgmine:

1)

kui organisatsiooni peakontor asub liikmesriigis, kes tegeleb kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade registreerimisega, esitatakse taotlus pädevale asutusele selles liikmesriigis;

| 2) | kui organisatsiooni peakontor ei asu liikmesriigis, kes tegeleb kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade registreerimisega, aga tal on seal juhatus, esitatakse taotlus pädevale asutusele selles liikmesriigis; |
| --- | --- |

2)

kui organisatsiooni peakontor ei asu liikmesriigis, kes tegeleb kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade registreerimisega, aga tal on seal juhatus, esitatakse taotlus pädevale asutusele selles liikmesriigis;

| 3) | kui üldist registreerimist taotleva organisatsiooni peakontor ega juhatus ei asu mõnes liikmesriigis, kes tegeleb kolmandates riikides asuvate tegevuskohade registreerimisega, peab organisatsioon asutama ad hoc juhatuse mõnes liikmesriigis, kes tegeleb kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade registreerimisega, ja taotlus esitatakse pädevale asutusele selles liikmesriigis. |
| --- | --- |

3)

kui üldist registreerimist taotleva organisatsiooni peakontor ega juhatus ei asu mõnes liikmesriigis, kes tegeleb kolmandates riikides asuvate tegevuskohade registreerimisega, peab organisatsioon asutama ad hoc juhatuse mõnes liikmesriigis, kes tegeleb kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade registreerimisega, ja taotlus esitatakse pädevale asutusele selles liikmesriigis.

| 5.3.4. | Kui taotlus hõlmab rohkem kui ühte liikmesriiki, tuleb järgida punktis 3.2 sätestatud pädevate asutuste vahelist koordineerimismenetlust. Sellisel juhul toimib kõnealune pädev asutus juhtiva pädeva asutusena menetluse ELi koondregistreerimisega seotud aspektide osas. |
| --- | --- |

5.3.4.

Kui taotlus hõlmab rohkem kui ühte liikmesriiki, tuleb järgida punktis 3.2 sätestatud pädevate asutuste vahelist koordineerimismenetlust. Sellisel juhul toimib kõnealune pädev asutus juhtiva pädeva asutusena menetluse ELi koondregistreerimisega seotud aspektide osas.

5.4.   Akrediteeritud või litsentsitud tõendajate ülesanded

| 5.4.1. | EMASi tõendajatele, nende akrediteeringu või litsentsi ning tõendamisprotsessi suhtes kohaldatavad üldeeskirjad on kehtestatud EMASi määruse V ja VI peatükis. |
| --- | --- |

5.4.1.

EMASi tõendajatele, nende akrediteeringu või litsentsi ning tõendamisprotsessi suhtes kohaldatavad üldeeskirjad on kehtestatud EMASi määruse V ja VI peatükis.

| 5.4.2. | Liikmesriigid, kes lubavad kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade registreerimist, peavad kehtestama erisüsteemi tõendajate akrediteerimiseks või litsentsimiseks kolmandate riikide jaoks. Tõendaja akrediteeritakse või litsentsitakse riigiti lisaks üldisele akrediteeringule või litsentsile vastavalt käesolevas jaos kirjeldatud täpsustustele. |
| --- | --- |

5.4.2.

Liikmesriigid, kes lubavad kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade registreerimist, peavad kehtestama erisüsteemi tõendajate akrediteerimiseks või litsentsimiseks kolmandate riikide jaoks. Tõendaja akrediteeritakse või litsentsitakse riigiti lisaks üldisele akrediteeringule või litsentsile vastavalt käesolevas jaos kirjeldatud täpsustustele.

| 5.4.3. | Mitme tegevuskohaga ja tegevusalaga organisatsiooni üldisel registreerimisel peab tõendaja(te) akrediteering katma organisatsiooni tegevuskohtade ja tegevusalade kõiki NACE koode. Kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade puhul peab/peavad tõendaja(d) olema akrediteeritud või litsentsitud kõikide kolmandate riikide jaoks ning kõikide üldise registreerimise alla kuuluvate tegevuskohtade NACE koodide jaoks liikmesriigis, kus organisatsioon kavatseb registreerimist taotleda. Kuna tegevusalade valik võib olla lai, võivad organisatsioonid kasutada mitut akrediteeritud tõendajat, kui nad peavad seda asjakohaseks. Tegelikult võib olla raske, kui mitte võimatu, määrata suurte organisatsioonide kõikide tegevusalade jaoks ainult üks tõendaja. Kui tõendaja ei ole ise akrediteeritud või litsentsitud asjaomaste NACE koodide või riikide jaoks, tuleb juhtumipõhise koostöö raames kaasata teisi nõuetekohaselt akrediteeritud keskkonnatõendajaid. Registreerimist taotlev organisatsioon otsustab, kas ta soovib kaasata mitu akrediteeritud/litsentsitud tõendajat, võttes arvesse EMASi määruse artiklit 4. Lisaks asjaomaste NACE koodide jaoks akrediteeritud tõendajate puudumisele võib organisatsioonidel olla veel muid põhjuseid kasutada mitut tõendajat (nt kohalik kogemus, keeleoskus või soov ühendada EMASi tõendamine muudele standarditele vastavuse sertifitseerimisega). |
| --- | --- |

5.4.3.

Mitme tegevuskohaga ja tegevusalaga organisatsiooni üldisel registreerimisel peab tõendaja(te) akrediteering katma organisatsiooni tegevuskohtade ja tegevusalade kõiki NACE koode. Kolmandates riikides asuvate tegevuskohtade puhul peab/peavad tõendaja(d) olema akrediteeritud või litsentsitud kõikide kolmandate riikide jaoks ning kõikide üldise registreerimise alla kuuluvate tegevuskohtade NACE koodide jaoks liikmesriigis, kus organisatsioon kavatseb registreerimist taotleda. Kuna tegevusalade valik võib olla lai, võivad organisatsioonid kasutada mitut akrediteeritud tõendajat, kui nad peavad seda asjakohaseks. Tegelikult võib olla raske, kui mitte võimatu, määrata suurte organisatsioonide kõikide tegevusalade jaoks ainult üks tõendaja. Kui tõendaja ei ole ise akrediteeritud või litsentsitud asjaomaste NACE koodide või riikide jaoks, tuleb juhtumipõhise koostöö raames kaasata teisi nõuetekohaselt akrediteeritud keskkonnatõendajaid. Registreerimist taotlev organisatsioon otsustab, kas ta soovib kaasata mitu akrediteeritud/litsentsitud tõendajat, võttes arvesse EMASi määruse artiklit 4. Lisaks asjaomaste NACE koodide jaoks akrediteeritud tõendajate puudumisele võib organisatsioonidel olla veel muid põhjuseid kasutada mitut tõendajat (nt kohalik kogemus, keeleoskus või soov ühendada EMASi tõendamine muudele standarditele vastavuse sertifitseerimisega).

| 5.4.4. | Kõik koostööd tegevad tõendajad peavad alla kirjutama EMASi määruse artikli 25 lõikes 9 osutatud deklaratsioonile ja EMASi keskkonnaaruandele. Iga kaasatud tõendaja vastutab tõendamise selle osa (nende osade) tulemuste eest, mis kajastavad tema erialavaldkonda (peamiselt seoses konkreetsete NACE koodidega). Tavaks on saanud töövõtte kasutamine, mille kohaselt peavad kõik tõendajad alla kirjutama samale deklaratsioonile, mis võimaldab juhtival pädeval asutusel identifitseerida kõik kaasatud tõendajad. Seega saab juhtiv pädev asutus koostööd tegevate pädevate asutuste kaudu (kes peaksid omakorda kooskõlastama oma tegevuse akrediteerimis- ja litsentsimisasutustega) kontrollida, kas kõik kaasatud tõendajad on täitnud EMASi määruse artikli 23 lõikega 2 ette nähtud eelneva teavitamise kohustust. See võimaldab juhtival pädeval asutusel ka kontrollida, kas kaasatud tõendajate NACE koodid katavad asjaomase organisatsiooni omi. |
| --- | --- |

5.4.4.

Kõik koostööd tegevad tõendajad peavad alla kirjutama EMASi määruse artikli 25 lõikes 9 osutatud deklaratsioonile ja EMASi keskkonnaaruandele. Iga kaasatud tõendaja vastutab tõendamise selle osa (nende osade) tulemuste eest, mis kajastavad tema erialavaldkonda (peamiselt seoses konkreetsete NACE koodidega). Tavaks on saanud töövõtte kasutamine, mille kohaselt peavad kõik tõendajad alla kirjutama samale deklaratsioonile, mis võimaldab juhtival pädeval asutusel identifitseerida kõik kaasatud tõendajad. Seega saab juhtiv pädev asutus koostööd tegevate pädevate asutuste kaudu (kes peaksid omakorda kooskõlastama oma tegevuse akrediteerimis- ja litsentsimisasutustega) kontrollida, kas kõik kaasatud tõendajad on täitnud EMASi määruse artikli 23 lõikega 2 ette nähtud eelneva teavitamise kohustust. See võimaldab juhtival pädeval asutusel ka kontrollida, kas kaasatud tõendajate NACE koodid katavad asjaomase organisatsiooni omi.

| 5.4.5. | Tõendajad, kes soovivad tegutseda kolmandates riikides, peavad saama täiendavalt üldisele akrediteeringule või litsentsile spetsiaalse akrediteeringu või litsentsi konkreetse riigi jaoks vastavalt EMASi määruses esitatud üksikasjalikule kirjeldusele. See tähendab, et neil peab olema






  a) | spetsiaalne akrediteering või litsents asjaomase organisatsiooni suhtes kohaldatavate NACE koodide jaoks; |
| --- | --- | --- |

5.4.5.

Tõendajad, kes soovivad tegutseda kolmandates riikides, peavad saama täiendavalt üldisele akrediteeringule või litsentsile spetsiaalse akrediteeringu või litsentsi konkreetse riigi jaoks vastavalt EMASi määruses esitatud üksikasjalikule kirjeldusele. See tähendab, et neil peab olema

a)

spetsiaalne akrediteering või litsents asjaomase organisatsiooni suhtes kohaldatavate NACE koodide jaoks;

| b) | teadmised ja arusaamine keskkonnaalastest õigusaktidest, õigus- ja haldusnõuetest kolmandas riigis, mille jaoks akrediteeringut või litsentsi taotletakse; |
| --- | --- |

b)

teadmised ja arusaamine keskkonnaalastest õigusaktidest, õigus- ja haldusnõuetest kolmandas riigis, mille jaoks akrediteeringut või litsentsi taotletakse;

| c) | selle kolmanda riigi ametliku keele oskus ja sellest arusaamine, mille jaoks akrediteeringut või litsentsi taotletakse. |
| --- | --- |

c)

selle kolmanda riigi ametliku keele oskus ja sellest arusaamine, mille jaoks akrediteeringut või litsentsi taotletakse.

| 5.4.6. | Tõendajad kontrollivad tõendamismenetluse osana kõiki organisatsiooni suhtes kohaldatavaid keskkonnalitsentse või -lube või muud liiki tõendeid vastavalt taotlusega kaetud riikides kehtivale õigussüsteemile. |
| --- | --- |

5.4.6.

Tõendajad kontrollivad tõendamismenetluse osana kõiki organisatsiooni suhtes kohaldatavaid keskkonnalitsentse või -lube või muud liiki tõendeid vastavalt taotlusega kaetud riikides kehtivale õigussüsteemile.

| 5.4.7. | Kolmandates riikides kontrollib tõendaja lisaks oma tavapärastele tööülesannetele eelkõige põhjalikult organisatsiooni ja selle registreerimisprotsessi kuuluvate tegevuskohtade vastavust õigusnormidele. Tõendajad, kes neid kontrolle läbi viies võtavad eelkõige arvesse EMASi määruse artikli 13 lõike 2 punkti c sisu, kontrollivad, kas ei ole tõendeid keskkonnanõuete täitmata jätmise kohta. Tõendajad peaksid kasutama täitevasutuste kontrollide tulemusi ja peaksid seega nende asutustega ühendust võtma, et saada üksikasjalikku teavet õigusnormidele vastavuse kohta. Tõendaja peab kontrollima tõendusmaterjalide piisavust, selleks võib ta näiteks kasutada täitevasutuse kirjalikke aruandeid. Kui ei leita tõendeid nõuete täitmata jätmise kohta, tehakse sellekohane märge tõendaja deklaratsiooni tõendamise ja kinnitamise kohta (EMASi määruse VII lisa). Deklaratsiooni allkirjastab tõendaja. Tõendaja ülesanne on kontrollida EMASi määruse nõuete täitmist tavapärase auditeerimistehnika abil. Kolmanda riigi tegevuskohtade ja sarnaste ELis asuvate tegevuskohtade registreerimise kvaliteeditaseme võrdsuse tagamiseks võib tõendaja hinnata riskihindamist. |
| --- | --- |

5.4.7.

Kolmandates riikides kontrollib tõendaja lisaks oma tavapärastele tööülesannetele eelkõige põhjalikult organisatsiooni ja selle registreerimisprotsessi kuuluvate tegevuskohtade vastavust õigusnormidele. Tõendajad, kes neid kontrolle läbi viies võtavad eelkõige arvesse EMASi määruse artikli 13 lõike 2 punkti c sisu, kontrollivad, kas ei ole tõendeid keskkonnanõuete täitmata jätmise kohta. Tõendajad peaksid kasutama täitevasutuste kontrollide tulemusi ja peaksid seega nende asutustega ühendust võtma, et saada üksikasjalikku teavet õigusnormidele vastavuse kohta. Tõendaja peab kontrollima tõendusmaterjalide piisavust, selleks võib ta näiteks kasutada täitevasutuse kirjalikke aruandeid. Kui ei leita tõendeid nõuete täitmata jätmise kohta, tehakse sellekohane märge tõendaja deklaratsiooni tõendamise ja kinnitamise kohta (EMASi määruse VII lisa). Deklaratsiooni allkirjastab tõendaja. Tõendaja ülesanne on kontrollida EMASi määruse nõuete täitmist tavapärase auditeerimistehnika abil. Kolmanda riigi tegevuskohtade ja sarnaste ELis asuvate tegevuskohtade registreerimise kvaliteeditaseme võrdsuse tagamiseks võib tõendaja hinnata riskihindamist.

| 5.4.8. | Kooskõlas EMASi määruse artikli 13 lõike 2 punktiga d peab tõendaja kontrollima, kas huvitatud osalised ei ole esitanud asjakohaseid kaebusi või kas kaebused on lahendatud positiivselt. |
| --- | --- |

5.4.8.

Kooskõlas EMASi määruse artikli 13 lõike 2 punktiga d peab tõendaja kontrollima, kas huvitatud osalised ei ole esitanud asjakohaseid kaebusi või kas kaebused on lahendatud positiivselt.

| 5.4.9. | Need liikmesriigid, kes tegelevad kolmandas riigis registreerimisega (ja seega ka üldise registreerimisega), kaaluvad akrediteerimisprotsessi tõhustamist meetmetega, mis tagavad, et konkreetsete kolmandate riikide jaoks akrediteeritud tõendajad oskavad kontrollida organisatsiooni vastavust kolmandas riigis kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele. |
| --- | --- |

5.4.9.

Need liikmesriigid, kes tegelevad kolmandas riigis registreerimisega (ja seega ka üldise registreerimisega), kaaluvad akrediteerimisprotsessi tõhustamist meetmetega, mis tagavad, et konkreetsete kolmandate riikide jaoks akrediteeritud tõendajad oskavad kontrollida organisatsiooni vastavust kolmandas riigis kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele.

| 5.4.10. | Liikmesriigid, kes tegelevad üldise registreerimisega, võivad kaaluda valikuliste erisätete kehtestamist, mis aitavad tõhustada õigusnormidele vastavuse kontrollimist ja tagavad ELis kehtiva registreerimisprotsessiga sarnase registreerimisprotsessi. Eriti võiksid liikmesriigid kaaluda lepingute sõlmimise võimalust (kahepoolne leping, vastastikuse mõistmise memorandum jne). Kõnealustes lepingutes võiks olla sätestatud kord, mis hõlmaks kolmanda riigi ja liikmesriigi vastavate täitevasutuste vahelist teabevahetust õigusnormidele vastavust käsitlevates küsimustes ning kehtivate õigusaktide nõuete rikkumisest teatamist liikmesriigi pädevale asutusele esialgse registreerimise või registreeringu pikendamise ja järgmise pikendamise vahelisel ajal. |
| --- | --- |

5.4.10.

Liikmesriigid, kes tegelevad üldise registreerimisega, võivad kaaluda valikuliste erisätete kehtestamist, mis aitavad tõhustada õigusnormidele vastavuse kontrollimist ja tagavad ELis kehtiva registreerimisprotsessiga sarnase registreerimisprotsessi. Eriti võiksid liikmesriigid kaaluda lepingute sõlmimise võimalust (kahepoolne leping, vastastikuse mõistmise memorandum jne). Kõnealustes lepingutes võiks olla sätestatud kord, mis hõlmaks kolmanda riigi ja liikmesriigi vastavate täitevasutuste vahelist teabevahetust õigusnormidele vastavust käsitlevates küsimustes ning kehtivate õigusaktide nõuete rikkumisest teatamist liikmesriigi pädevale asutusele esialgse registreerimise või registreeringu pikendamise ja järgmise pikendamise vahelisel ajal.

| 5.4.11. | Vähemalt kuus nädalat enne tõendamist või kinnitamist kolmandas riigis teatab keskkonnatõendaja oma akrediteeringu- või litsentsiandmed ning tõendamise või kinnitamise aja ja koha selle liikmesriigi akrediteerimis- või litsentsimisasutusele, kus asjaomane organisatsioon kavatseb registreerimist taotleda või on registreeritud. Lisaks teatab/teatavad tõendaja(d) oma akrediteeringu- või litsentsiandmed kõikidele nende liikmesriikide akrediteerimis- või litsentsimisasutustele, kus asjaomased tegevuskohad asuvad. |
| --- | --- |

5.4.11.

Vähemalt kuus nädalat enne tõendamist või kinnitamist kolmandas riigis teatab keskkonnatõendaja oma akrediteeringu- või litsentsiandmed ning tõendamise või kinnitamise aja ja koha selle liikmesriigi akrediteerimis- või litsentsimisasutusele, kus asjaomane organisatsioon kavatseb registreerimist taotleda või on registreeritud. Lisaks teatab/teatavad tõendaja(d) oma akrediteeringu- või litsentsiandmed kõikidele nende liikmesriikide akrediteerimis- või litsentsimisasutustele, kus asjaomased tegevuskohad asuvad.

| 5.4.12. | Kui tõendaja tuvastab registreerimise ajal nõuete täitmata jätmise, ei kirjuta ta alla EMASi keskkonnaaruandele ja EMASi määruse artikli 25 lõikes 9 osutatud deklaratsioonile. |
| --- | --- |

5.4.12.

Kui tõendaja tuvastab registreerimise ajal nõuete täitmata jätmise, ei kirjuta ta alla EMASi keskkonnaaruandele ja EMASi määruse artikli 25 lõikes 9 osutatud deklaratsioonile.

| 5.4.13. | Kui tõendaja tuvastab nõuete täitmata jätmise registreeringute kehtivusajal või nende pikendamise ajal, võib ta teatada pädevale asutusele, et asjaomane organisatsioon ei vasta enam EMASi nõuetele. Registreerimise pikendamise ajal võib ta määruse artikli 25 lõikes 9 osutatud deklaratsioonile ja ajakohastatud EMASi keskkonnaaruandele alla kirjutada ainult siis, kui organisatsioon tõendab, et ta on võtnud asjakohaseid meetmeid (st koostöös täitevasutustega), tagamaks, et õigusnormidele vastavus taastatakse. Kui organisatsioon ei suuda tõendajale tõestada, et ta on võtnud piisavaid meetmeid õigusnormidele vastavuse taastamiseks, ei kinnita ta ajakohastatud aruannet ega kirjuta alla deklaratsioonile ega EMASi keskkonnaaruandele. |
| --- | --- |

5.4.13.

Kui tõendaja tuvastab nõuete täitmata jätmise registreeringute kehtivusajal või nende pikendamise ajal, võib ta teatada pädevale asutusele, et asjaomane organisatsioon ei vasta enam EMASi nõuetele. Registreerimise pikendamise ajal võib ta määruse artikli 25 lõikes 9 osutatud deklaratsioonile ja ajakohastatud EMASi keskkonnaaruandele alla kirjutada ainult siis, kui organisatsioon tõendab, et ta on võtnud asjakohaseid meetmeid (st koostöös täitevasutustega), tagamaks, et õigusnormidele vastavus taastatakse. Kui organisatsioon ei suuda tõendajale tõestada, et ta on võtnud piisavaid meetmeid õigusnormidele vastavuse taastamiseks, ei kinnita ta ajakohastatud aruannet ega kirjuta alla deklaratsioonile ega EMASi keskkonnaaruandele.

5.5.   Registreerimisprotsess

| 5.5.1. | Organisatsioon peaks suhtlema varakult tõendaja(te) ja pädeva asutusega, et selgitada registreerimiseks vajalike dokumentidega seotud keeleküsimusi, järgides seejuures EMASi määruse artikli 5 lõikes 3 ja IV lisa punktis D sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

5.5.1.

Organisatsioon peaks suhtlema varakult tõendaja(te) ja pädeva asutusega, et selgitada registreerimiseks vajalike dokumentidega seotud keeleküsimusi, järgides seejuures EMASi määruse artikli 5 lõikes 3 ja IV lisa punktis D sätestatud nõudeid.

| 5.5.2. | Organisatsioon esitab tõendusmaterjalid oma õigusnormidele vastavuse kohta, nagu on kirjeldatud punktis 5.1.3. |
| --- | --- |

5.5.2.

Organisatsioon esitab tõendusmaterjalid oma õigusnormidele vastavuse kohta, nagu on kirjeldatud punktis 5.1.3.

| 5.5.3. | Pärast EMASi nõuete, eriti määruse II lisas loetletud registreerimisprotsessi suhtes kohaldatavate nõuete täitmist ja kui akrediteeritud või litsentsitud tõendaja on EMASi keskkonnaaruande kinnitanud, saadab organisatsioon taotlusvormi ja juurdekuuluvad dokumendid, kaasa arvatud VI ja VII lisa registreerimiseks (juhtivale) pädevale asutusele. |
| --- | --- |

5.5.3.

Pärast EMASi nõuete, eriti määruse II lisas loetletud registreerimisprotsessi suhtes kohaldatavate nõuete täitmist ja kui akrediteeritud või litsentsitud tõendaja on EMASi keskkonnaaruande kinnitanud, saadab organisatsioon taotlusvormi ja juurdekuuluvad dokumendid, kaasa arvatud VI ja VII lisa registreerimiseks (juhtivale) pädevale asutusele.

| 5.5.4. | Registreerimise eest vastutav pädev asutus kontrollib taotluses esitatud teavet ja suhtleb sel eesmärgil riigi akrediteerimis- või litsentsimisasutusega ning vajaduse korral ka muude kaasatud pädevate asutustega. Kui see on vajalik, võib nimetatud suhtlemisse kaasata ka tõendamise eest vastutava tõendaja. Võimalikud suhtlemisvariandid on tavaline kirjavahetus, e-kirjad või faksid, kuid igal juhul tuleks alles hoida kirjalikud tõendid nimetatud suhtluse kohta. |
| --- | --- |

5.5.4.

Registreerimise eest vastutav pädev asutus kontrollib taotluses esitatud teavet ja suhtleb sel eesmärgil riigi akrediteerimis- või litsentsimisasutusega ning vajaduse korral ka muude kaasatud pädevate asutustega. Kui see on vajalik, võib nimetatud suhtlemisse kaasata ka tõendamise eest vastutava tõendaja. Võimalikud suhtlemisvariandid on tavaline kirjavahetus, e-kirjad või faksid, kuid igal juhul tuleks alles hoida kirjalikud tõendid nimetatud suhtluse kohta.

| 5.5.5. | Akrediteerimis- ja litsentsimisasutused kõikides asjaomastes liikmesriikides hindavad keskkonnatõendaja pädevust EMASi määruse artiklites 20, 21 ja 22 kirjeldatud elementide põhjal. Kui tõendaja pädevust ei kiideta heaks, võib akrediteerimis- ja litsentsimisasutus nõuda, et tõendaja täidaks asjaomaseid nõudeid, ja teatada probleemist riigi pädevale asutusele. Ka peab pädev asutus igal juhul saatma oma liikmesriigi akrediteerimis- või litsentsimisasutusele lihtsõnumi selle kohta, et registreerimistaotlus on vastu võetud ning et on tegevuskohti, mis kuuluvad registreerimisele. Pärast sellise sõnumi kättesaamist peaks akrediteerimis- ja litsentsimisasutus teatama oma kaasatud tõendaja(te) kohta tehtud otsuse riigi pädevale asutusele. Kõik kaasatud riikide pädevad asutused teatavad omakorda sellest otsusest juhtivale pädevale asutusele. See aitab kaasatud pädevatel asutustel ja juhtival pädeval asutusel lõplikult veenduda, et registreerimisprotsessi kaasatud tõendaja(d) on akrediteeritud või litsentsitud kõikide registreerimisprotsessis vajalike NACE koodide jaoks. Ilma sellise minimaalse suhtlemiseta pädevate asutuste ning akrediteerimis- ja litsentsimisasutuste vahel võib järelevalve olla ohustatud. |
| --- | --- |

5.5.5.

Akrediteerimis- ja litsentsimisasutused kõikides asjaomastes liikmesriikides hindavad keskkonnatõendaja pädevust EMASi määruse artiklites 20, 21 ja 22 kirjeldatud elementide põhjal. Kui tõendaja pädevust ei kiideta heaks, võib akrediteerimis- ja litsentsimisasutus nõuda, et tõendaja täidaks asjaomaseid nõudeid, ja teatada probleemist riigi pädevale asutusele. Ka peab pädev asutus igal juhul saatma oma liikmesriigi akrediteerimis- või litsentsimisasutusele lihtsõnumi selle kohta, et registreerimistaotlus on vastu võetud ning et on tegevuskohti, mis kuuluvad registreerimisele. Pärast sellise sõnumi kättesaamist peaks akrediteerimis- ja litsentsimisasutus teatama oma kaasatud tõendaja(te) kohta tehtud otsuse riigi pädevale asutusele. Kõik kaasatud riikide pädevad asutused teatavad omakorda sellest otsusest juhtivale pädevale asutusele. See aitab kaasatud pädevatel asutustel ja juhtival pädeval asutusel lõplikult veenduda, et registreerimisprotsessi kaasatud tõendaja(d) on akrediteeritud või litsentsitud kõikide registreerimisprotsessis vajalike NACE koodide jaoks. Ilma sellise minimaalse suhtlemiseta pädevate asutuste ning akrediteerimis- ja litsentsimisasutuste vahel võib järelevalve olla ohustatud.

| 5.5.6. | Registreerimise eest vastutav pädev asutus koordineerib õigusnormidele vastavuse kontrollimist organisatsiooni poolt tõendajale esitatud teabe põhjal. Ainult juhul, kui liikmesriik on sõlminud kolmandate riikidega erilepingud, mille sätted lubavad liikmesriigil võtta ühendust täitevasutustega kolmandates riikides, võivad nad õigusnormidele vastavuse kontrollimiseks pöörduda otse kolmandate riikide täitevasutuste poole. Kui lepinguid ei ole sõlmitud, peab pädev asutus lootma tõendajale ja/või organisatsioonile tõendava materjali või dokumentide saamiseks, mis kinnitavad organisatsiooni vastavust kehtivate õigusaktide nõuetele. |
| --- | --- |

5.5.6.

Registreerimise eest vastutav pädev asutus koordineerib õigusnormidele vastavuse kontrollimist organisatsiooni poolt tõendajale esitatud teabe põhjal. Ainult juhul, kui liikmesriik on sõlminud kolmandate riikidega erilepingud, mille sätted lubavad liikmesriigil võtta ühendust täitevasutustega kolmandates riikides, võivad nad õigusnormidele vastavuse kontrollimiseks pöörduda otse kolmandate riikide täitevasutuste poole. Kui lepinguid ei ole sõlmitud, peab pädev asutus lootma tõendajale ja/või organisatsioonile tõendava materjali või dokumentide saamiseks, mis kinnitavad organisatsiooni vastavust kehtivate õigusaktide nõuetele.

| 5.5.7. | Kui see on vajalik, siis teavitab juhtiv pädev asutus pärast registreerimisotsust sellest kõiki kaasatud riikide pädevaid asutusi, kes teavitavad oma vastavaid täitevasutusi. |
| --- | --- |

5.5.7.

Kui see on vajalik, siis teavitab juhtiv pädev asutus pärast registreerimisotsust sellest kõiki kaasatud riikide pädevaid asutusi, kes teavitavad oma vastavaid täitevasutusi.

| 5.5.8. | Kui registreerimisprotsessi on kaasatud mitu pädevat asutust, kohaldatakse tasude suhtes punktis 3.4 kirjeldatud tingimusi. |
| --- | --- |

5.5.8.

Kui registreerimisprotsessi on kaasatud mitu pädevat asutust, kohaldatakse tasude suhtes punktis 3.4 kirjeldatud tingimusi.

5.6.   Registreeringute kustutamine ja peatamine

| 5.6.1. | Pädev asutus järgib EMASi määruses kustutamise ja peatamise suhtes kehtestatud üldeeskirju. |
| --- | --- |

5.6.1.

Pädev asutus järgib EMASi määruses kustutamise ja peatamise suhtes kehtestatud üldeeskirju.

| 5.6.2. | Registreeritud organisatsiooni käsitlevatest kaebustest tuleb teavitada pädevat asutust. |
| --- | --- |

5.6.2.

Registreeritud organisatsiooni käsitlevatest kaebustest tuleb teavitada pädevat asutust.

| 5.6.3. | Kolmandate riikide organisatsioonid, kes taotlevad EMASis registreerimist ja soovivad alustada registreerimisprotsessi, peavad olema nõus sellega, et pädevad asutused võivad enne mis tahes otsuse tegemist nõuda, et tõendaja kontrolliks võimalikke kustutamise või peatamise põhjuseid, mis võivad esineda kolmandas riigis, kus tegevuskohad asuvad. Organisatsioon teeb koostööd ja vastab kõikidele tõendaja või pädeva asutuse küsimustele võimalike peatamise ja kustutamise põhjuste kohta. Organisatsioon peab olema ka valmis kandma tõendaja kulud, mis on seotud olukorra selgitamiseks tehtud tööga. |
| --- | --- |

5.6.3.

Kolmandate riikide organisatsioonid, kes taotlevad EMASis registreerimist ja soovivad alustada registreerimisprotsessi, peavad olema nõus sellega, et pädevad asutused võivad enne mis tahes otsuse tegemist nõuda, et tõendaja kontrolliks võimalikke kustutamise või peatamise põhjuseid, mis võivad esineda kolmandas riigis, kus tegevuskohad asuvad. Organisatsioon teeb koostööd ja vastab kõikidele tõendaja või pädeva asutuse küsimustele võimalike peatamise ja kustutamise põhjuste kohta. Organisatsioon peab olema ka valmis kandma tõendaja kulud, mis on seotud olukorra selgitamiseks tehtud tööga.

| 5.6.4. | Kuid isegi siis, kui sellised lepingud on olemas, vastutab tõendaja õigusnormidele vastavuse kontrollimise eest. Õigusnormidele vastavuse kontroll peab hõlmama võimalikke kaebusi ja õigusnormide nõuete täitmata jätmisi, mille tagajärjel võidakse registreering kustutada või peatada. |
| --- | --- |

5.6.4.

Kuid isegi siis, kui sellised lepingud on olemas, vastutab tõendaja õigusnormidele vastavuse kontrollimise eest. Õigusnormidele vastavuse kontroll peab hõlmama võimalikke kaebusi ja õigusnormide nõuete täitmata jätmisi, mille tagajärjel võidakse registreering kustutada või peatada.

| 5.6.5. | Konsulteerida võiks ka selles kolmandas riigis tegutsevate VVOdega ja neid võiks kasutada teabeallikana. Igal juhul annab tõendaja pädevale asutusele aru tõendamisprotsessi käigus saadud asjakohasest teabest. |
| --- | --- |

5.6.5.

Konsulteerida võiks ka selles kolmandas riigis tegutsevate VVOdega ja neid võiks kasutada teabeallikana. Igal juhul annab tõendaja pädevale asutusele aru tõendamisprotsessi käigus saadud asjakohasest teabest.

5.7.   Keeleküsimused

| 5.7.1. | EMASi keskkonnaaruanne ja muud asjaomased dokumendid esitatakse juhtiva pädeva asutuse asukohaliikmesriigi (ühes) ametlikus keeles (artikli 5 lõige 3). Kui organisatsioon esitab ühise keskkonnaaruande teabega üksikute tegevuskohtade kohta, siis peab teave ELi tegevuskohtade kohta olema lisaks (ühes) nende liikmesriikide ametlikest keeltest, kus tegevuskohad asuvad, ja teave kolmandates riikides asuvate üksikute tegevuskohtade kohta peaks eelistatavalt olema (ühes) vastavate kolmandate riikide ametlikest keeltest. |
| --- | --- |

5.7.1.

EMASi keskkonnaaruanne ja muud asjaomased dokumendid esitatakse juhtiva pädeva asutuse asukohaliikmesriigi (ühes) ametlikus keeles (artikli 5 lõige 3). Kui organisatsioon esitab ühise keskkonnaaruande teabega üksikute tegevuskohtade kohta, siis peab teave ELi tegevuskohtade kohta olema lisaks (ühes) nende liikmesriikide ametlikest keeltest, kus tegevuskohad asuvad, ja teave kolmandates riikides asuvate üksikute tegevuskohtade kohta peaks eelistatavalt olema (ühes) vastavate kolmandate riikide ametlikest keeltest.

---

(1)  Määrus (EÜ) nr 1221/2009.

(2)  Nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

---

| 14.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/39

---

KOMISJONI OTSUS,

12. detsember 2011,

komisjoni dokumentide taaskasutamise kohta

(2011/833/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 249,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa 2020. aasta strateegias esitatakse Euroopa sotsiaalse turumajanduse visioon 21. sajandiks. Üks sellega seotud prioriteetseid teemasid on „Arukas majanduskasv: teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse arendamine”. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa 2020. aasta strateegias esitatakse Euroopa sotsiaalse turumajanduse visioon 21. sajandiks. Üks sellega seotud prioriteetseid teemasid on „Arukas majanduskasv: teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse arendamine”.

| (2) | Uued info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad on loonud enneolematuid võimalusi eri allikatest pärineva infosisu kogumiseks ja ühendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Uued info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad on loonud enneolematuid võimalusi eri allikatest pärineva infosisu kogumiseks ja ühendamiseks.

| (3) | Avaliku sektori teave aitab lisandväärtusega toodete ja teenuste kaudu olulisel määral kaasa innovaatiliste sidusteenuste arvu võimalikule suurenemisele. Valitsused saavad stimuleerida infosisu turge, tehes avaliku sektori teabe kättesaadavaks läbipaistvatel, tõhusatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. Seepärast toodi avaliku sektori teabe taaskasutamine Euroopa digitaalarengu tegevuskavas (1) välja kui üks peamisi tegevusvaldkondi. |
| --- | --- |

(3)

Avaliku sektori teave aitab lisandväärtusega toodete ja teenuste kaudu olulisel määral kaasa innovaatiliste sidusteenuste arvu võimalikule suurenemisele. Valitsused saavad stimuleerida infosisu turge, tehes avaliku sektori teabe kättesaadavaks läbipaistvatel, tõhusatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. Seepärast toodi avaliku sektori teabe taaskasutamine Euroopa digitaalarengu tegevuskavas (1) välja kui üks peamisi tegevusvaldkondi.

| (4) | Komisjoni ja muude institutsioonide valduses on hulgaliselt kõikvõimalikke dokumente, mida võiks lisandväärtusega teabetoodetes ja -teenustes taaskasutada ning mis võiksid olla nii ettevõtjatele kui ka kodanikele kasulikud teabeallikad. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni ja muude institutsioonide valduses on hulgaliselt kõikvõimalikke dokumente, mida võiks lisandväärtusega teabetoodetes ja -teenustes taaskasutada ning mis võiksid olla nii ettevõtjatele kui ka kodanikele kasulikud teabeallikad.

| (5) | Ligipääsuõigus komisjoni dokumentidele on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (2). |
| --- | --- |

(5)

Ligipääsuõigus komisjoni dokumentidele on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (2).

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2003/98/EÜ (3) on sätestatud avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise miinimumeeskirjad Euroopa Liidus. Kõnealuse direktiivi põhjendustes julgustatakse liikmesriike ületama miinimumeeskirju ja võtma kasutusele avatud andmete poliitika, võimaldades avaliku sektori asutuste valduses olevate dokumentide laialdast kasutamist. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2003/98/EÜ (3) on sätestatud avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise miinimumeeskirjad Euroopa Liidus. Kõnealuse direktiivi põhjendustes julgustatakse liikmesriike ületama miinimumeeskirju ja võtma kasutusele avatud andmete poliitika, võimaldades avaliku sektori asutuste valduses olevate dokumentide laialdast kasutamist.

| (7) | Komisjon on andnud eeskuju riiklikele haldusasutustele, tehes statistika, väljaanded ja kõik liidu õigusaktid internetis tasuta kättesaadavaks. Selle põhjal on hea teha edasisi edusamme komisjoni valduses olevate andmete kättesaadavuse ja taaskasutatavuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on andnud eeskuju riiklikele haldusasutustele, tehes statistika, väljaanded ja kõik liidu õigusaktid internetis tasuta kättesaadavaks. Selle põhjal on hea teha edasisi edusamme komisjoni valduses olevate andmete kättesaadavuse ja taaskasutatavuse tagamiseks.

| (8) | Komisjoni 7. aprilli 2006. aasta otsusega 2006/291/EÜ, Euratom (komisjoni teabe taaskasutamise kohta) (4) on määratud kindlaks komisjoni dokumentide taaskasutamise tingimused. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni 7. aprilli 2006. aasta otsusega 2006/291/EÜ, Euratom (komisjoni teabe taaskasutamise kohta) (4) on määratud kindlaks komisjoni dokumentide taaskasutamise tingimused.

| (9) | Komisjoni dokumentide taaskasutamissüsteemi tõhustamiseks tuleks kohandada komisjoni dokumentide taaskasutamise eeskirju, et saavutada kõnealuste dokumentide laialdasem taaskasutamine. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni dokumentide taaskasutamissüsteemi tõhustamiseks tuleks kohandada komisjoni dokumentide taaskasutamise eeskirju, et saavutada kõnealuste dokumentide laialdasem taaskasutamine.

| (10) | Tuleks luua andmeportaal, mis on ühtne juurdepääsupunkt taaskasutamiseks kättesaadavatele dokumentidele. Ühtlasi on asjakohane lisada Teadusuuringute Ühiskeskuse uurimisteave taaskasutamiseks kättesaadavate dokumentide hulka. Tuleks vastu võtta säte, millega võetakse arvesse üleminekut masinloetavatele vormingutele. Otsusega 2006/291/EÜ, Euratom võrreldes oleks oluline edasiminek selles, et komisjoni dokumendid tehakse taaskasutamiseks üldiselt kättesaadavaks eraldi taotlusteta, avatud taaskasutuslitsentside või lihtsalt vastutamatusesätte abil. |
| --- | --- |

(10)

Tuleks luua andmeportaal, mis on ühtne juurdepääsupunkt taaskasutamiseks kättesaadavatele dokumentidele. Ühtlasi on asjakohane lisada Teadusuuringute Ühiskeskuse uurimisteave taaskasutamiseks kättesaadavate dokumentide hulka. Tuleks vastu võtta säte, millega võetakse arvesse üleminekut masinloetavatele vormingutele. Otsusega 2006/291/EÜ, Euratom võrreldes oleks oluline edasiminek selles, et komisjoni dokumendid tehakse taaskasutamiseks üldiselt kättesaadavaks eraldi taotlusteta, avatud taaskasutuslitsentside või lihtsalt vastutamatusesätte abil.

| (11) | Seepärast tuleks otsus 2006/291/EÜ, Euratom asendada käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks otsus 2006/291/EÜ, Euratom asendada käesoleva otsusega.

| (12) | Komisjoni avatud taaskasutamispoliitika toetab uut majandustegevust, viib liidu teabe laialdasema kasutuse ja levikuni, parandab institutsioonide mainet avatuse ja läbipaistvuse osas ning väldib kasutajate ja komisjoni talituste tarbetut halduskoormust. 2012. aastal on komisjonil kavas uurida liidu teiste institutsioonide ja peamiste asutustega, millises ulatuses nad võivad kehtestada oma eeskirjad taaskasutamise kohta. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni avatud taaskasutamispoliitika toetab uut majandustegevust, viib liidu teabe laialdasema kasutuse ja levikuni, parandab institutsioonide mainet avatuse ja läbipaistvuse osas ning väldib kasutajate ja komisjoni talituste tarbetut halduskoormust. 2012. aastal on komisjonil kavas uurida liidu teiste institutsioonide ja peamiste asutustega, millises ulatuses nad võivad kehtestada oma eeskirjad taaskasutamise kohta.

| (13) | Käesolevat otsust tuleks rakendada ja kohaldada täielikus vastavuses isikuandmete kaitse põhimõtetega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (5). |
| --- | --- |

(13)

Käesolevat otsust tuleks rakendada ja kohaldada täielikus vastavuses isikuandmete kaitse põhimõtetega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (5).

| (14) | Käesolevat otsust ei tohiks kohaldada dokumentide suhtes, mille puhul komisjonil ei ole õigust taaskasutamist lubada, näiteks kolmandate isikute intellektuaalomandi õigusi silmas pidades või teistelt institutsioonidelt saadud dokumentide puhul, |
| --- | --- |

(14)

Käesolevat otsust ei tohiks kohaldada dokumentide suhtes, mille puhul komisjonil ei ole õigust taaskasutamist lubada, näiteks kolmandate isikute intellektuaalomandi õigusi silmas pidades või teistelt institutsioonidelt saadud dokumentide puhul,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva otsusega määratakse kindlaks komisjoni valduses või komisjoni nimel Euroopa Liidu Väljaannete Talituse (väljaannete talitus) valduses olevate dokumentide taaskasutamise tingimused eesmärgiga lihtsustada teabe laialdasemat taaskasutamist, parandada komisjoni mainet avatuse osas ja vältida nii taaskasutajate kui ka komisjoni talituste tarbetut halduskoormust.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat otsust kohaldatakse komisjoni enda või tema nimel avaliku või erasektori asutuste koostatud avalike dokumentide suhtes:

| a) | mille on avaldanud komisjon või väljaannete talitus komisjoni nimel trükistena, veebisaitidel või teabelevitamisvahendite kaudu või |
| --- | --- |

a)

mille on avaldanud komisjon või väljaannete talitus komisjoni nimel trükistena, veebisaitidel või teabelevitamisvahendite kaudu või

| b) | mida ei ole majanduslikel või muudel praktilistel kaalutlustel avaldatud, näiteks uuringud, aruanded ja muud andmed. |
| --- | --- |

b)

mida ei ole majanduslikel või muudel praktilistel kaalutlustel avaldatud, näiteks uuringud, aruanded ja muud andmed.

2.   Käesolevat otsust ei kohaldata:

| a) | tarkvara suhtes või tööstusomandi õigustega hõlmatud dokumentide suhtes, nagu näiteks patendid, kaubamärgid, registreeritud disainilahendused, logod ja nimed; |
| --- | --- |

a)

tarkvara suhtes või tööstusomandi õigustega hõlmatud dokumentide suhtes, nagu näiteks patendid, kaubamärgid, registreeritud disainilahendused, logod ja nimed;

| b) | dokumentide suhtes, mille puhul komisjonil ei ole õigust taaskasutamist lubada, näiteks kolmandate isikute intellektuaalomandi õigusi silmas pidades; |
| --- | --- |

b)

dokumentide suhtes, mille puhul komisjonil ei ole õigust taaskasutamist lubada, näiteks kolmandate isikute intellektuaalomandi õigusi silmas pidades;

| c) | dokumentide suhtes, millele juurdepääs on määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud eeskirjade kohaselt keelatud või mis on tehtud osapoolele kättesaadavaks dokumentidele eelisjuurdepääsu käsitlevate erieeskirjadega; |
| --- | --- |

c)

dokumentide suhtes, millele juurdepääs on määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud eeskirjade kohaselt keelatud või mis on tehtud osapoolele kättesaadavaks dokumentidele eelisjuurdepääsu käsitlevate erieeskirjadega;

| d) | konfidentsiaalsete andmete suhtes, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 223/2009 (6); |
| --- | --- |

d)

konfidentsiaalsete andmete suhtes, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 223/2009 (6);

| e) | dokumentide suhtes, mis tulenevad komisjoni talituste korraldatavatest käimasolevatest uurimisprojektidest ja mida ei ole avaldatud või mis ei ole kättesaadavad avaldatud andmebaasis ning mille taaskasutamine häiriks esialgsete uurimistulemuste valideerimist või mille taaskasutamine annaks põhjuse keelduda tööstusomandi õiguste registreerimisest komisjoni kasuks. |
| --- | --- |

e)

dokumentide suhtes, mis tulenevad komisjoni talituste korraldatavatest käimasolevatest uurimisprojektidest ja mida ei ole avaldatud või mis ei ole kättesaadavad avaldatud andmebaasis ning mille taaskasutamine häiriks esialgsete uurimistulemuste valideerimist või mille taaskasutamine annaks põhjuse keelduda tööstusomandi õiguste registreerimisest komisjoni kasuks.

3.   Käesolev otsus ei piira ega mõjuta mingil moel määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamist.

4.   Käesoleva otsusega ei lubata ühelgi juhul taaskasutada dokumente ettekavatsetult eksitamise või pettuse eesmärgil. Komisjon võtab kehtivate eeskirjade kohaselt asjakohaseid meetmeid, et kaitsta ELi huve ja mainet avalikkuse silmis.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „dokument”–

| a) | mis tahes infosisu mis tahes andmekandjal (paberile kirjutatuna, elektroonilises vormis või heli-, visuaal- või audiovisuaalsalvestisena); |
| --- | --- |

a)

mis tahes infosisu mis tahes andmekandjal (paberile kirjutatuna, elektroonilises vormis või heli-, visuaal- või audiovisuaalsalvestisena);

| b) | mis tahes osa sellisest infosisust; |
| --- | --- |

b)

mis tahes osa sellisest infosisust;

2)   „taaskasutamine”– dokumentide kasutamine füüsiliste või juriidiliste isikute poolt ärilisel või mitteärilisel eesmärgil, mis ei lange kokku dokumendi koostamise algse eesmärgiga. Dokumentide vahetus komisjoni ja muude avaliku sektori asutuste vahel, kes kasutavad kõnealuseid dokumente üksnes oma avalik-õiguslike ülesannete täitmisel, ei kujuta endast taaskasutamist;

3)   „isikuandmed”– määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 2 punktis a määratletud andmed;

4)   „litsents”– loa andmine dokumentide taaskasutamiseks kindlaksmääratud tingimustel. „Avatud litsents” on litsents, millega õiguste omaja lubab ühepoolse deklaratsiooniga taaskasutada dokumente kindlaksmääratud viisil;

5)   „masinloetav”– digitaalsed dokumendid on piisavalt struktureeritud, nii et tarkvararakendused suudavad usaldusväärselt tuvastada üksikuid faktiväiteid ja nende sisemist struktuuri;

6)   „struktureeritud andmed”– sellisel viisil organiseeritud andmed, mis võimaldab üksikute faktiväidete ja kõigi nende osade usaldusväärset tuvastamist, nagu näiteks andmebaasides ja tabelites;

7)   „portaal”– ühtne juurdepääsupunkt mitmesugustest internetiallikatest pärinevatele andmetele. Allikad loovad nii andmed kui ka nendega seotud metaandmed. Portaal kogub indekseerimiseks vajalikud metaandmed automaatselt ja need integreeritakse sellisel määral, mis on vajalik üldiste funktsioonide, nagu otsing ja linkimine, toetamiseks. Portaal võib ühtlasi salvestada lähteallikatest pärinevaid andmeid vahemällu, et parandada tulemuslikkust või pakkuda täiendavaid funktsioone.

Artikkel 4

Üldpõhimõte

Kõik dokumendid on kättesaadavad taaskasutamiseks:

| a) | ärilisel või mitteärilisel eesmärgil artiklis 6 sätestatud tingimuste kohaselt; |
| --- | --- |

a)

ärilisel või mitteärilisel eesmärgil artiklis 6 sätestatud tingimuste kohaselt;

| b) | tasuta, artikli 9 sätete kohaselt |
| --- | --- |

b)

tasuta, artikli 9 sätete kohaselt

| c) | ning ilma et oleks vaja esitada eraldi taotlus, välja arvatud juhul, kui artiklis 7 on sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

c)

ning ilma et oleks vaja esitada eraldi taotlus, välja arvatud juhul, kui artiklis 7 on sätestatud teisiti.

Käesolevat otsust rakendatakse kooskõlas üksikisikute kaitse eeskirjadega isikuandmete töötlemisel ja eriti kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 5

Andmeportaal

Komisjon loob andmeportaali, mis on ühtne juurdepääsupunkt tema struktureeritud andmetele ning millega hõlbustatakse linkimist ja taaskasutamist ärilistel ja mitteärilistel eesmärkidel.

Komisjoni talitused määravad kindlaks nende valduses olevad taaskasutamiseks sobivad andmed ja teevad need järk-järgult kättesaadavaks. Andmeportaal võib taotluse korral pakkuda juurdepääsu ka teiste liidu institutsioonide, organite ja asutuste andmetele.

Artikkel 6

Dokumentide taaskasutamise tingimused

1.   Dokumendid tehakse taaskasutamiseks kättesaadavaks taotluseta, kui ei ole sätestatud teisiti, ja piiranguteta või, vajaduse korral, avatud litsentsi või vastutamatusesättega, millega nähakse ette taaskasutajate õigusi selgitavad tingimused.

2.   Kõnealused tingimused, mis ei tohi tarbetult piirata taaskasutamise võimalusi, võivad hõlmata järgmist:

| a) | taaskasutaja kohustus märkida ära dokumentide allikas; |
| --- | --- |

a)

taaskasutaja kohustus märkida ära dokumentide allikas;

| b) | kohustus mitte moonutada dokumentide algset tähendust või sõnumit; |
| --- | --- |

b)

kohustus mitte moonutada dokumentide algset tähendust või sõnumit;

| c) | tingimus, et komisjon ei vastuta taaskasutamisest tulenevate võimalike tagajärgede eest. |
| --- | --- |

c)

tingimus, et komisjon ei vastuta taaskasutamisest tulenevate võimalike tagajärgede eest.

Kui teatava dokumentide liigi suhtes on vajalik kohaldada muid tingimusi, peetakse nõu artiklis 12 osutatud talitustevahelise rühmaga.

Artikkel 7

Üksiktaotlused dokumentide taaskasutamiseks

1.   Kui taaskasutamiseks on vajalik üksiktaotlus, osutavad komisjoni talitused sellele selgelt asjaomases dokumendis või sellele viitavas teatises ning märgivad aadressi, kuhu taotlus tuleb saata.

2.   Asjaomane komisjoni talitus menetleb taaskasutamise üksiktaotlust viivitamata. Taotlejale esitatakse vastuvõtuteatis. Komisjoni talitus või väljaannete talitus annab 15 tööpäeva jooksul alates taotluse registreerimisest loa taotletud dokumendi taaskasutamiseks, saates vajaduse korral dokumendi koopia, või lükkab taotluse kirjalikus vastuses osaliselt või täielikult tagasi, tuues välja tagasilükkamise põhjused.

3.   Kui taaskasutamise taotlus käsitleb väga pikka dokumenti, väga palju dokumente või juhul, kui taotlust on vaja tõlkida, võib lõikes 2 sätestatud tähtaega pikendada 15 tööpäeva võrra, tingimusel et taotlejale teatatakse sellest ette ja esitatakse selle üksikasjalik põhjendus.

4.   Dokumendi taaskasutamise taotluse tagasilükkamise korral teavitab komisjoni talitus või väljaannete talitus taotlejat õigusest esitada Euroopa Liidu Kohtule hagi või kaevata Euroopa Ombudsmanile vastavalt ELi toimimise lepingu artiklites 263 ja 228 sätestatud tingimustele.

5.   Kui taotluse tagasilükkamise aluseks on käesoleva otsuse artikli 2 lõike 2 punkt b, sisaldab vastus taotlejale viidet õiguse füüsilisest või juriidilisest isikust omajale, kui see on teada, või viidet litsentsiandjale, kellelt komisjon on vastava materjali saanud, kui see on teada.

Artikkel 8

Taaskasutamiseks kättesaadavate dokumentide vormingud

1.   Dokumendid tehakse kättesaadavaks kõigis olemasolevates vormingutes ja keeleversioonides ning võimaluse ja vajaduse korral masinloetaval kujul.

2.   See ei tähenda kohustust taotluse rahuldamiseks dokumente luua, kohandada või ajakohastada ega esitada dokumentidest väljavõtteid, kui see nõuaks ebaproportsionaalseid jõupingutusi, mis ei ole üksnes lihtsad toimingud.

3.   Käesolev otsus ei too komisjoni jaoks kaasa kohustust tõlkida taotletavaid dokumente muudesse kui taotlemise hetkel olemasolevatesse keeleversioonidesse.

4.   Komisjonilt ega väljaannete talituselt ei saa nõuda teatavat liiki dokumentide tootmise jätkamist või nende säilitamist teatavas vormingus, selleks et füüsilised või juriidilised isikud saaksid kõnealuseid dokumente taaskasutada.

Artikkel 9

Tasu võtmise eeskirjad

1.   Dokumentide taaskasutamine on põhimõtteliselt tasuta.

2.   Erandjuhtudel võidakse hüvitada dokumentide paljundamisest ja levitamisest tulenevad piirkulud.

3.   Kui komisjon otsustab teatava taotluse rahuldamiseks dokumenti kohandada, võidakse taotlejalt nõuda kohandamisega seotud kulude hüvitamist. Kõnealuste kulude hüvitamise vajaduse hindamisel võetakse arvesse nii kohandamiseks vajaminevat jõupingutust kui ka võimalikku kasu, mida taaskasutamine võib liidule tuua, näiteks seoses teabe jagamisega liidu toimimise kohta või seoses institutsiooni maine tõstmisega avalikkuse silmis.

Artikkel 10

Läbipaistvus

1.   Kõik taaskasutamiseks kättesaadavate dokumentide suhtes kohaldatavad tingimused ja standardtasud määratakse eelnevalt kindlaks ja avaldatakse, vajaduse ja võimaluse korral elektroonilisel kujul.

2.   Dokumentide otsimist lihtsustab praktiline korraldus, nagu näiteks peamiste taaskasutamiseks kättesaadavate dokumentide sisuloetelud.

Artikkel 11

Mittediskrimineerimine ja ainuõigused

1.   Dokumentide taaskasutamise tingimused ei tohi olla võrreldavate taaskasutamisviiside osas diskrimineerivad.

2.   Dokumentide taaskasutamine on avatud kõigile potentsiaalsetele turuosalistele. Ainuõigusi ei anta.

3.   Kui aga ainuõigus on vajalik, et pakkuda teenust avalikkuse huvides, vaadatakse kõnealuse ainuõiguse põhjendatus korrapäraselt läbi, tehes seda igal juhul kolme aasta pärast. Ainuõiguste andmine on läbipaistev ja avalikustatud.

4.   Ainuõigusi võidakse anda piiratud ajavahemikuks teadus- ja akadeemiliste ajakirjade kirjastajatele komisjoni ametnike tööl põhinevate artiklite avaldamiseks.

Artikkel 12

Talitustevaheline rühm

1.   Moodustatakse talitustevaheline rühm, mida juhib käesoleva otsuse eest vastutav peadirektor või tema esindaja. See koosneb peadirektoraatide ja talituste esindajatest. Rühmas arutatakse ühist huvi pakkuvaid küsimusi ja koostatakse iga 12 kuu järel otsuse rakendamist käsitlev aruanne.

2.   Juhtkomitee, mille eesistuja on väljaannete talitus ja kuhu kuuluvad peasekretariaat, teabevahetuse peadirektoraat, infoühiskonna ja meedia peadirektoraat, informaatika peadirektoraat ning mitmed peadirektoraadid, kes esindavad andmete esitajaid, juhib andmeportaali rakendamise eesmärgil läbiviidavat projekti. Hilisemas etapis võidakse komiteesse kutsuda ka teisi institutsioone.

3.   Artiklis 6 osutatud avatud litsentsi tingimused kehtestatakse käesoleva otsuse ja intellektuaalomandi õigustega seotud otsuste haldusalase elluviimise eest vastutavate peadirektorite kokkuleppel pärast konsulteerimist lõikes 1 nimetatud talitustevahelise rühmaga.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesolev otsus vaadatakse läbi kolm aastat pärast selle jõustumist.

Artikkel 14

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2006/291/EÜ, Euratom tunnistatakse kehtetuks.

Brüssel, 12. detsember 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  KOM(2010) 245.

1

(2)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

2

(3)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 90.

3

(4)  ELT L 107, 20.4.2006, lk 38.

4

(5)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

5

(6)  ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.

6

---

| 14.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/43 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/43

---

KOMISJONI OTSUS,

13. detsember 2011,

teatava Omaanist ja Saudi Araabiast pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitleva subsiidiumivastase menetluse lõpetamise kohta

(2011/834/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 14,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

| (1) | 3. jaanuaril 2011 sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) kaebuse teatava Omaanist ja Saudi Araabiast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit polüetüleentereftalaadi („PET”) väidetava subsideerimise kohta, millega kahjustati liidu tootmisharu. |
| --- | --- |

(1)

3. jaanuaril 2011 sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) kaebuse teatava Omaanist ja Saudi Araabiast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit polüetüleentereftalaadi („PET”) väidetava subsideerimise kohta, millega kahjustati liidu tootmisharu.

| (2) | Kaebuse esitas algmääruse artikli 10 alusel Euroopa polüetüleentereftalaadi (PET) tootjate komitee (CPME, edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatava polüetüleentereftalaadi kogutoodangust. |
| --- | --- |

(2)

Kaebuse esitas algmääruse artikli 10 alusel Euroopa polüetüleentereftalaadi (PET) tootjate komitee (CPME, edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatava polüetüleentereftalaadi kogutoodangust.

| (3) | Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid subsideerimise ning sellest tuleneva kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena subsiidiumivastase menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid subsideerimise ning sellest tuleneva kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena subsiidiumivastase menetluse algatamiseks.

| (4) | Komisjon saatis enne menetluse algatamist algmääruse artikli 10 lõike 7 kohaselt Omaani ja Saudi Araabia valitsustele teate, et ta on saanud nõuetekohaselt tõendatud kaebuse, milles väidetakse, et Omaanist ja Saudi Araabiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi subsideeritud import kahjustab oluliselt liidu tootmisharu. Et selgitada kaebuses kirjeldatud olukorda ja jõuda üksmeelse lahenduseni, kutsuti Omaani ja Saudi Araabia valitsust osalema kummagi riigi jaoks korraldatud konsultatsioonidel. Konsultatsioonide käigus ei jõutud üksmeelse lahenduseni. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon saatis enne menetluse algatamist algmääruse artikli 10 lõike 7 kohaselt Omaani ja Saudi Araabia valitsustele teate, et ta on saanud nõuetekohaselt tõendatud kaebuse, milles väidetakse, et Omaanist ja Saudi Araabiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi subsideeritud import kahjustab oluliselt liidu tootmisharu. Et selgitada kaebuses kirjeldatud olukorda ja jõuda üksmeelse lahenduseni, kutsuti Omaani ja Saudi Araabia valitsust osalema kummagi riigi jaoks korraldatud konsultatsioonidel. Konsultatsioonide käigus ei jõutud üksmeelse lahenduseni.

| (5) | Olles konsulteerinud nõuandekomiteega, algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas16. veebruaril 2011 avaldatud teatega (2) teatava Omaanist ja Saudi Araabiast pärit polüetüleentereftalaadi liitu suunatud importi käsitleva subsiidiumivastase menetluse. |
| --- | --- |

(5)

Olles konsulteerinud nõuandekomiteega, algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas16. veebruaril 2011 avaldatud teatega (2) teatava Omaanist ja Saudi Araabiast pärit polüetüleentereftalaadi liitu suunatud importi käsitleva subsiidiumivastase menetluse.

| (6) | Samal päeval algatas komisjon dumpinguvastase menetluse teatava asjaomastest riikidest pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes liitu (3). |
| --- | --- |

(6)

Samal päeval algatas komisjon dumpinguvastase menetluse teatava asjaomastest riikidest pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes liitu (3).

| (7) | Komisjon saatis küsimustikud liidu tootmisharule, asjaomaste riikide eksportijatele/tootjatele, importijatele, kõigile teadaolevatele asjaga seotud ühendustele ning asjaomaste riikide ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon saatis küsimustikud liidu tootmisharule, asjaomaste riikide eksportijatele/tootjatele, importijatele, kõigile teadaolevatele asjaga seotud ühendustele ning asjaomaste riikide ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (8) | Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(8)

Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

B.   KAEBUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

| (9) | 12. oktoobril 2011 komisjonile saadetud kirjaga võttis CPME ametlikult oma kaebuse tagasi. |
| --- | --- |

(9)

12. oktoobril 2011 komisjonile saadetud kirjaga võttis CPME ametlikult oma kaebuse tagasi.

| (10) | Algmääruse artikli 14 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(10)

Algmääruse artikli 14 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

| (11) | Sellega seoses märgitakse, et komisjon ei leidnud ühtegi põhjust, mis näitaks, et lõpetamine ei oleks liidu huvides, samuti ei esitanud selliseid põhjuseid huvitatud isikud. Seega leidis komisjon, et see menetlus tuleks lõpetada. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. |
| --- | --- |

(11)

Sellega seoses märgitakse, et komisjon ei leidnud ühtegi põhjust, mis näitaks, et lõpetamine ei oleks liidu huvides, samuti ei esitanud selliseid põhjuseid huvitatud isikud. Seega leidis komisjon, et see menetlus tuleks lõpetada. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi.

| (12) | Mõned huvitatud isikud toetasid menetluse lõpetamist. Teised huvitatud isikud, kes küll toetasid menetluse lõpetamist, nõudsid uurimistulemuste avaldamist. |
| --- | --- |

(12)

Mõned huvitatud isikud toetasid menetluse lõpetamist. Teised huvitatud isikud, kes küll toetasid menetluse lõpetamist, nõudsid uurimistulemuste avaldamist.

| (13) | Sellega seoses märgitakse, et komisjon ei jõudnud tulemuste suhtes otsusele ega või seega avaldada andmeid, mis koguti enne kaebuse tagasivõtmist. |
| --- | --- |

(13)

Sellega seoses märgitakse, et komisjon ei jõudnud tulemuste suhtes otsusele ega või seega avaldada andmeid, mis koguti enne kaebuse tagasivõtmist.

| (14) | Eespool öeldut arvesse võttes tehakse järeldus, et menetluse lõpetamise vastu ei ole ühtegi kaalukat põhjust. |
| --- | --- |

(14)

Eespool öeldut arvesse võttes tehakse järeldus, et menetluse lõpetamise vastu ei ole ühtegi kaalukat põhjust.

| (15) | Seega otsustas komisjon, et subsiidiumivastane menetlus teatava Omaanist ja Saudi Araabiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes liitu tuleb lõpetada, |
| --- | --- |

(15)

Seega otsustas komisjon, et subsiidiumivastane menetlus teatava Omaanist ja Saudi Araabiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes liitu tuleb lõpetada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lõpetatakse subsiidiumivastane menetlus sellise Omaanist ja Saudi Araabiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes, mille ISO standardi 1628-5 kohane viskoossusarv on vähemalt 78 ml/g ning mis kuulub CN-koodi ex 3907 60 20 alla.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 13. detsember 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

1

(2)  ELT C 49, 16.2.2011, lk 21.

2

(3)  ELT C 49, 16.2.2011, lk 16.

3

---

| 14.12.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/45 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/45

---

KOMISJONI OTSUS,

13. detsember 2011,

teatava Omaanist ja Saudi Araabiast pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse lõpetamise kohta

(2011/835/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

| (1) | 3. jaanuaril 2011 sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) kaebuse teatava Omaanist ja Saudi Araabiast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit polüetüleentereftalaadi („PET”) väidetava dumpingu kohta, millega kahjustati liidu tootmisharu. |
| --- | --- |

(1)

3. jaanuaril 2011 sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) kaebuse teatava Omaanist ja Saudi Araabiast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit polüetüleentereftalaadi („PET”) väidetava dumpingu kohta, millega kahjustati liidu tootmisharu.

| (2) | Kaebuse esitas algmääruse artikli 5 alusel Euroopa polüetüleentereftalaadi (PET) tootjate komitee (CPME, edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatava polüetüleentereftalaadi kogutoodangust. |
| --- | --- |

(2)

Kaebuse esitas algmääruse artikli 5 alusel Euroopa polüetüleentereftalaadi (PET) tootjate komitee (CPME, edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatava polüetüleentereftalaadi kogutoodangust.

| (3) | Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ning sellest tuleneva olulise kahju kohta ning seda käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ning sellest tuleneva olulise kahju kohta ning seda käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks.

| (4) | Olles konsulteerinud nõuandekomiteega algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (2)16. veebruaril 2011 avaldatud teatega teatava Omaanist ja Saudi Araabiast pärit polüetüleentereftalaadi liitu suunatud importi käsitleva dumpinguvastase menetluse. |
| --- | --- |

(4)

Olles konsulteerinud nõuandekomiteega algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (2)16. veebruaril 2011 avaldatud teatega teatava Omaanist ja Saudi Araabiast pärit polüetüleentereftalaadi liitu suunatud importi käsitleva dumpinguvastase menetluse.

| (5) | Samal päeval algatas komisjon subsiidiumivastase menetluse teatava asjaomastest riikidest pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes liitu (3). |
| --- | --- |

(5)

Samal päeval algatas komisjon subsiidiumivastase menetluse teatava asjaomastest riikidest pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes liitu (3).

| (6) | Komisjon saatis küsimustikud liidu tootmisharule, asjaomaste riikide eksportijatele/tootjatele, importijatele, kõigile teadaolevatele asjaga seotud ühendustele ning asjaomaste riikide ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon saatis küsimustikud liidu tootmisharule, asjaomaste riikide eksportijatele/tootjatele, importijatele, kõigile teadaolevatele asjaga seotud ühendustele ning asjaomaste riikide ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (7) | Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(7)

Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

B.   KAEBUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

| (8) | 12. oktoobril 2011 komisjonile saadetud kirjaga võttis CPME ametlikult oma kaebuse tagasi. |
| --- | --- |

(8)

12. oktoobril 2011 komisjonile saadetud kirjaga võttis CPME ametlikult oma kaebuse tagasi.

| (9) | Algmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(9)

Algmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

| (10) | Sellega seoses märgitakse, et komisjon ei leidnud ühtegi põhjust, mis näitaks, et lõpetamine ei oleks liidu huvides, samuti ei esitanud selliseid põhjuseid huvitatud isikud. Seega leidis komisjon, et see menetlus tuleks lõpetada. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. |
| --- | --- |

(10)

Sellega seoses märgitakse, et komisjon ei leidnud ühtegi põhjust, mis näitaks, et lõpetamine ei oleks liidu huvides, samuti ei esitanud selliseid põhjuseid huvitatud isikud. Seega leidis komisjon, et see menetlus tuleks lõpetada. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi.

| (11) | Mõned huvitatud isikud toetasid menetluse lõpetamist. Teised huvitatud isikud, kes küll toetasid menetluse lõpetamist, nõudsid uurimistulemuste avaldamist. |
| --- | --- |

(11)

Mõned huvitatud isikud toetasid menetluse lõpetamist. Teised huvitatud isikud, kes küll toetasid menetluse lõpetamist, nõudsid uurimistulemuste avaldamist.

| (12) | Sellega seoses märgitakse, et komisjon ei jõudnud tulemuste suhtes otsusele ning ei või seega avaldada andmeid, mis koguti enne kaebuse tagasivõtmist. |
| --- | --- |

(12)

Sellega seoses märgitakse, et komisjon ei jõudnud tulemuste suhtes otsusele ning ei või seega avaldada andmeid, mis koguti enne kaebuse tagasivõtmist.

| (13) | Eespool öeldut arvesse võttes tehakse järeldus, et menetluse lõpetamise vastu ei ole ühtegi kaalukat põhjust. |
| --- | --- |

(13)

Eespool öeldut arvesse võttes tehakse järeldus, et menetluse lõpetamise vastu ei ole ühtegi kaalukat põhjust.

| (14) | Seega otsustas komisjon, et dumpinguvastane menetlus teatava Omaanist ja Saudi Araabiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes liitu tuleb lõpetada, |
| --- | --- |

(14)

Seega otsustas komisjon, et dumpinguvastane menetlus teatava Omaanist ja Saudi Araabiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes liitu tuleb lõpetada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Omaanist ja Saudi Araabiast pärit polüetüleentereftalaadi, mille ISO Standardi 1628-5 kohane viskoossusarv on vähemalt 78 ml/g ning mis kuulub CN-koodi ex 3907 60 20 alla, impordiga seotud dumpinguvastane menetlus lõpetatakse.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 13. detsember 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 49, 16.2.2011, lk 16.

2

(3)  ELT C 49, 16.2.2011, lk 21.

3

---