# Uradni list L 38/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.038.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 38 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5511. februar 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.038.slv

Uradni list

Evropske unije

L 38

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5511. februar 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 113/2012 z dne 10. februarja 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 560/2005 o uvedbi določenih posebnih omejevalnih ukrepov zoper nekatere osebe in subjekte glede na razmere v Slonokoščeni obali | 1 |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 114/2012 z dne 10. februarja 2012 o spremembah Uredbe (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Belorusijo | 3 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 115/2012 z dne 9. februarja 2012 o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije | 6 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 116/2012 z dne 9. februarja 2012 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 872/2004 o nadaljnjih omejevalnih ukrepih proti Liberiji | 29 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 117/2012 z dne 10. februarja 2012 o spremembi Uredbe (ES) št. 1295/2008 o uvažanju hmelja iz tretjih držav | 33 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 118/2012 z dne 10. februarja 2012 o spremembi uredb (ES) št. 2380/2001, (ES) št. 1289/2004, (ES) št. 1455/2004, (ES) št. 1800/2004, (ES) št. 600/2005, (EU) št. 874/2010, izvedbenih uredb (EU) št. 388/2011, (EU) št. 532/2011 in (EU) št. 900/2011 v zvezi z imenom imetnika dovoljenja za nekatere dodatke v živalski krmi ter o popravku Izvedbene uredbe (EU) št. 532/2011 (
  1
  ) | 36 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 119/2012 z dne 10. februarja 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 40 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 120/2012 z dne 10. februarja 2012 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevke za izdajo uvoznih dovoljenj za oljčno olje, vložene od 6. in 7. februarja 2012 v okviru tunizijske tarifne kvote, in o začasni ukinitvi izdaje uvoznih dovoljenj za mesec februar 2012 | 42 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta 2012/74/SZVP z dne 10. februarja 2012 o izvajanju Sklepa 2010/656/SZVP o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti Slonokoščeni obali | 43 |
| | | 2012/75/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 9. februarja 2012 o priznanju Gane v skladu z Direktivo 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede sistemov za izobraževanje in izdajanje spričeval pomorščakom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 616)

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2012/76/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 9. februarja 2012 o priznanju Urugvaja v skladu z Direktivo 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede sistemov za izobraževanje in izdajanje spričeval pomorščakom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 619)

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2012/77/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 9. februarja 2012 o nevključitvi flufenoksurona za 18. vrsto izdelkov v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 621)

   (
  1
  ) | 47 |
| | | 2012/78/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 9. februarja 2012 o nevključitvi nekaterih snovi v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 645)

   (
  1
  ) | 48 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 113/2012 z dne 10. februarja 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 560/2005 o uvedbi določenih posebnih omejevalnih ukrepov zoper nekatere osebe in subjekte glede na razmere v Slonokoščeni obali

1

*

Uredba Sveta (EU) št. 114/2012 z dne 10. februarja 2012 o spremembah Uredbe (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Belorusijo

3

*

Uredba Komisije (EU) št. 115/2012 z dne 9. februarja 2012 o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije

6

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 116/2012 z dne 9. februarja 2012 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 872/2004 o nadaljnjih omejevalnih ukrepih proti Liberiji

29

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 117/2012 z dne 10. februarja 2012 o spremembi Uredbe (ES) št. 1295/2008 o uvažanju hmelja iz tretjih držav

33

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 118/2012 z dne 10. februarja 2012 o spremembi uredb (ES) št. 2380/2001, (ES) št. 1289/2004, (ES) št. 1455/2004, (ES) št. 1800/2004, (ES) št. 600/2005, (EU) št. 874/2010, izvedbenih uredb (EU) št. 388/2011, (EU) št. 532/2011 in (EU) št. 900/2011 v zvezi z imenom imetnika dovoljenja za nekatere dodatke v živalski krmi ter o popravku Izvedbene uredbe (EU) št. 532/2011 (
  1
  )

1

36

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 119/2012 z dne 10. februarja 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

40

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 120/2012 z dne 10. februarja 2012 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevke za izdajo uvoznih dovoljenj za oljčno olje, vložene od 6. in 7. februarja 2012 v okviru tunizijske tarifne kvote, in o začasni ukinitvi izdaje uvoznih dovoljenj za mesec februar 2012

42

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Sveta 2012/74/SZVP z dne 10. februarja 2012 o izvajanju Sklepa 2010/656/SZVP o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti Slonokoščeni obali

43

2012/75/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 9. februarja 2012 o priznanju Gane v skladu z Direktivo 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede sistemov za izobraževanje in izdajanje spričeval pomorščakom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 616)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 616)

1

45

2012/76/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 9. februarja 2012 o priznanju Urugvaja v skladu z Direktivo 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede sistemov za izobraževanje in izdajanje spričeval pomorščakom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 619)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 619)

1

46

2012/77/EU

*

Sklep Komisije z dne 9. februarja 2012 o nevključitvi flufenoksurona za 18. vrsto izdelkov v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 621)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 621)

1

47

2012/78/EU

*

Sklep Komisije z dne 9. februarja 2012 o nevključitvi nekaterih snovi v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 645)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 645)

1

48

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Sveta (EU) št. 44/2012 z dne 17. januarja 2012 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah, ki niso del EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2012 (UL L 25, 27.1.2012) | 51 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Sveta (EU) št. 44/2012 z dne 17. januarja 2012 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah, ki niso del EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2012 (UL L 25, 27.1.2012)

(UL L 25, 27.1.2012)

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 11.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 113/2012

z dne 10. februarja 2012

o izvajanju Uredbe (ES) št. 560/2005 o uvedbi določenih posebnih omejevalnih ukrepov zoper nekatere osebe in subjekte glede na razmere v Slonokoščeni obali

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 560/2005 z dne 12. aprila 2005 o uvedbi določenih posebnih omejevalnih ukrepov zoper nekatere osebe in subjekte glede na razmere v Slonokoščeni obali (1) ter zlasti člena 11a(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 12. aprila 2005 sprejel Uredbo (ES) št. 560/2005. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 12. aprila 2005 sprejel Uredbo (ES) št. 560/2005.

| (2) | Glede na razvoj dogodkov v Slonokoščeni obali bi bilo treba seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov ali organov iz Priloge IA k Uredbi (ES) št. 560/2005, za katere veljajo omejevalni ukrepi, spremeniti – |
| --- | --- |

(2)

Glede na razvoj dogodkov v Slonokoščeni obali bi bilo treba seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov ali organov iz Priloge IA k Uredbi (ES) št. 560/2005, za katere veljajo omejevalni ukrepi, spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Fizične osebe, navedene v Prilogi k tej uredbi, se črtajo s seznama iz Priloge IA k Uredbi (ES) št. 560/2005.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. februarja 2012

Za Svet

Predsednica

C. ANTORINI

---

(1)  UL L 95, 14.4.2005, str. 1.

1

---

PRILOGA

Fizične osebe iz člena 1

| 1 | Frank Anderson Kouassi |
| --- | --- |
| 2 | Yanon Yapo |
| 3 | Benjamin Yapo Atsé |
| 4 | Blaise N'Goua Abi |
| 5 | Anne Jacqueline Lohoués Oble |
| 6 | Angèle Gnonsoa |
| 7 | Danièle Boni Claverie |
| 8 | Ettien Amoikon |
| 9 | Kata Kéké Joseph |
| 10 | Touré Amara |
| 11 | Anne Gnahouret Tatret |
| 12 | Thomas N'Guessan Yao |
| 13 | Odette Lago Daléba Loan |
| 14 | Georges Armand Alexis Ouégnin |
| 15 | Rafaël Dogo Djéréké |
| 16 | Marie Odette Lorougnon Souhonon |
| 17 | Felix Nanihio |
| 18 | Lahoua Souanga Etienne |
| 19 | Jean Baptiste Akrou |
| 20 | Lambert Kessé Feh |
| 21 | Togba Norbert |
| 22 | Kone Doféré |
| 23 | Hanny Tchélé Brigitte |
| 24 | Jacques Zady |
| 25 | Ali Keita |
| 26 | Blon Siki Blaise |
| 27 | Moustapha Aziz |
| 28 | Gnamien Yao |
| 29 | Ghislain N'Gbechi |
| 30 | Deby Dally Balawourou |

1

Frank Anderson Kouassi

2

Yanon Yapo

3

Benjamin Yapo Atsé

4

Blaise N'Goua Abi

5

Anne Jacqueline Lohoués Oble

6

Angèle Gnonsoa

7

Danièle Boni Claverie

8

Ettien Amoikon

9

Kata Kéké Joseph

10

Touré Amara

11

Anne Gnahouret Tatret

12

Thomas N'Guessan Yao

13

Odette Lago Daléba Loan

14

Georges Armand Alexis Ouégnin

15

Rafaël Dogo Djéréké

16

Marie Odette Lorougnon Souhonon

17

Felix Nanihio

18

Lahoua Souanga Etienne

19

Jean Baptiste Akrou

20

Lambert Kessé Feh

21

Togba Norbert

22

Kone Doféré

23

Hanny Tchélé Brigitte

24

Jacques Zady

25

Ali Keita

26

Blon Siki Blaise

27

Moustapha Aziz

28

Gnamien Yao

29

Ghislain N'Gbechi

30

Deby Dally Balawourou

---

| 11.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/3

---

UREDBA SVETA (EU) št. 114/2012

z dne 10. februarja 2012

o spremembah Uredbe (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Belorusijo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 215 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2012/36/SZVP z dne 23. januarja 2012 (1), s katerim je bil spremenjen Sklep Sveta 2010/639/SZVP (2), glede omejevalnih ukrepov proti nekaterim uradnikom Belorusije,

ob upoštevanju skupnega predloga visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 765/2006 (3) določa zamrznitev sredstev predsednika Lukašenka in nekaterih uradnikov Belorusije. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 765/2006 (3) določa zamrznitev sredstev predsednika Lukašenka in nekaterih uradnikov Belorusije.

| (2) | Svet je s Sklepom 2012/36/SZVP odločil, da je treba v ukrep zamrznitve sredstev in gospodarskih virov vključiti tako osebe, odgovorne za hujše kršitve človekovih pravic ali izvajanje represivnih ukrepov nad civilno družbo in demokratično opozicijo, zlasti osebe na vodilnih položajih ter osebe in subjekte, ki izkoriščajo ali podpirajo režim Lukašenka, kot tudi in zlasti osebe in subjekte, ki režim podpirajo finančno ali materialno. |
| --- | --- |

(2)

Svet je s Sklepom 2012/36/SZVP odločil, da je treba v ukrep zamrznitve sredstev in gospodarskih virov vključiti tako osebe, odgovorne za hujše kršitve človekovih pravic ali izvajanje represivnih ukrepov nad civilno družbo in demokratično opozicijo, zlasti osebe na vodilnih položajih ter osebe in subjekte, ki izkoriščajo ali podpirajo režim Lukašenka, kot tudi in zlasti osebe in subjekte, ki režim podpirajo finančno ali materialno.

| (3) | Ta ukrep sodi na področje uporabe Pogodbe o delovanju Evropske unije in za učinkovanje ukrepa je potreben ukrep na ravni Unije predvsem zato, da bi ukrep gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno izvajali. |
| --- | --- |

(3)

Ta ukrep sodi na področje uporabe Pogodbe o delovanju Evropske unije in za učinkovanje ukrepa je potreben ukrep na ravni Unije predvsem zato, da bi ukrep gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno izvajali.

| (4) | Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 765/2006 ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 765/2006 ustrezno spremeniti.

| (5) | Da bi se zagotovil učinek ukrepov iz te uredbe, bi morala začeti veljati dan po objavi – |
| --- | --- |

(5)

Da bi se zagotovil učinek ukrepov iz te uredbe, bi morala začeti veljati dan po objavi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 765/2006 se spremeni, kot sledi:

| 1. | člen 2 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 2
  1.   Zamrznejo se vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo fizičnim ali pravnim osebam, subjektom in organom, navedenim v prilogah I, IA in IB, so v njihovi lasti ali s katerimi ti razpolagajo ali jih nadzorujejo.
  2.   Prepovedano je neposredno ali posredno dajati fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom iz prilog I, IA ali IB na razpolago ali v njihovo korist kakršna koli sredstva ali gospodarske vire.
  3.   Prepovedano je zavestno in namerno sodelovanje v dejavnostih, katerih namen ali posledica je neposredno ali posredno izogibanje ukrepom iz odstavkov 1 in 2.
  4.   V Prilogi I je seznam fizičnih ali pravnih oseb, subjektov in organov, za katere je Svet v skladu s točko (a) člena 2(1) Sklepa 2010/639/SZVP z dne 25. oktobra 2010 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije (4) ugotovil, da so odgovorne za kršenje mednarodnih volilnih standardov med predsedniškimi volitvami v Belorusiji 19. marca 2006 ter za izvajanje represivnih ukrepov nad civilno družbo in demokratično opozicijo ali kot z njimi povezane.
  5.   V Prilogi IA je seznam fizičnih ali pravnih oseb, subjektov in organov, za katere je Svet v skladu s točko (b) člena 2(1) Sklepa 2010/639/SZVP ugotovil, da so odgovorne za kršenje mednarodnih volilnih standardov med predsedniškimi volitvami v Belorusiji 19. decembra 2010 in za izvajanje represivnih ukrepov nad civilno družbo in demokratično opozicijo ali kot z njimi povezane.
  6.   V Prilogi IB je seznam fizičnih ali pravnih oseb, subjektov in organov, za katere je Svet v skladu s točkama (c) in (d) člena 2(1) Sklepa 2010/639/SZVP ugotovil, da so bodisi (i) odgovorne za hujše kršitve človekovih pravic ali izvajanje represivnih ukrepov nad civilno družbo in demokratično opozicijo v Belorusiji bodisi (ii) da so osebe in subjekti, ki izkoriščajo ali podpirajo režim Lukašenka. |
| --- | --- |

1.

člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

1.   Zamrznejo se vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo fizičnim ali pravnim osebam, subjektom in organom, navedenim v prilogah I, IA in IB, so v njihovi lasti ali s katerimi ti razpolagajo ali jih nadzorujejo.

2.   Prepovedano je neposredno ali posredno dajati fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom iz prilog I, IA ali IB na razpolago ali v njihovo korist kakršna koli sredstva ali gospodarske vire.

3.   Prepovedano je zavestno in namerno sodelovanje v dejavnostih, katerih namen ali posledica je neposredno ali posredno izogibanje ukrepom iz odstavkov 1 in 2.

4.   V Prilogi I je seznam fizičnih ali pravnih oseb, subjektov in organov, za katere je Svet v skladu s točko (a) člena 2(1) Sklepa 2010/639/SZVP z dne 25. oktobra 2010 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije (4) ugotovil, da so odgovorne za kršenje mednarodnih volilnih standardov med predsedniškimi volitvami v Belorusiji 19. marca 2006 ter za izvajanje represivnih ukrepov nad civilno družbo in demokratično opozicijo ali kot z njimi povezane.

5.   V Prilogi IA je seznam fizičnih ali pravnih oseb, subjektov in organov, za katere je Svet v skladu s točko (b) člena 2(1) Sklepa 2010/639/SZVP ugotovil, da so odgovorne za kršenje mednarodnih volilnih standardov med predsedniškimi volitvami v Belorusiji 19. decembra 2010 in za izvajanje represivnih ukrepov nad civilno družbo in demokratično opozicijo ali kot z njimi povezane.

6.   V Prilogi IB je seznam fizičnih ali pravnih oseb, subjektov in organov, za katere je Svet v skladu s točkama (c) in (d) člena 2(1) Sklepa 2010/639/SZVP ugotovil, da so bodisi (i) odgovorne za hujše kršitve človekovih pravic ali izvajanje represivnih ukrepov nad civilno družbo in demokratično opozicijo v Belorusiji bodisi (ii) da so osebe in subjekti, ki izkoriščajo ali podpirajo režim Lukašenka.

| 2. | v odstavkih 1 in 2 člena 2b se besede „V prilogah I in IA“ nadomestijo z besedami „V prilogah I, IA in IB“, v točki (a) odstavka 1 člena 3 se besede „v Prilogi I ali v Prilogi IA“ nadomestijo z besedami „v prilogah I, IA in IB“, v členu 4a se besede „v Prilogi I ali Prilogi IA“ nadomestijo z besedami „iz prilog I, IA in IB“ ter v odstavkih 1 in 4 člena 8a se besede „prilogi I ali IA“ nadomestijo z besedami „priloge I, IA in IB“. |
| --- | --- |

2.

v odstavkih 1 in 2 člena 2b se besede „V prilogah I in IA“ nadomestijo z besedami „V prilogah I, IA in IB“, v točki (a) odstavka 1 člena 3 se besede „v Prilogi I ali v Prilogi IA“ nadomestijo z besedami „v prilogah I, IA in IB“, v členu 4a se besede „v Prilogi I ali Prilogi IA“ nadomestijo z besedami „iz prilog I, IA in IB“ ter v odstavkih 1 in 4 člena 8a se besede „prilogi I ali IA“ nadomestijo z besedami „priloge I, IA in IB“.

Člen 2

Besedilo iz Priloge k tej uredbi se vstavi kot Priloga IB k Uredbi (ES) št. 765/2006.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. februarja 2012

Za Svet

Predsednica

C. ANTORINI

---

(1)  UL L 19, 24.1.2012, str. 31.

1

(2)  Sklep z dne 25. oktobra 2010 (UL L 280, 26.10.2010, str. 18).

2

(3)  UL L 134, 20.5.2006, str. 1.

3

(4)  UL L 280, 26.10.2010, str. 18.“;

4

---

PRILOGA

„PRILOGA IB

V tej prilogi ni nobenih podatkov.“

---

| 11.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/6

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 115/2012

z dne 9. februarja 2012

o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 12 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1.   Začetek

| (1) | Komisija je 13. maja 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) („obvestilo o začetku“), objavila začetek protisubvencijskega postopka („protisubvencijski postopek“) v zvezi z uvozom nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije („Indija“ ali „zadevna država“) v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 13. maja 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) („obvestilo o začetku“), objavila začetek protisubvencijskega postopka („protisubvencijski postopek“) v zvezi z uvozom nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije („Indija“ ali „zadevna država“) v Unijo.

| (2) | Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3) („obvestilo o začetku“), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije v Unijo in uvedla ločeno preiskavo („protidampinški postopek“). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3) („obvestilo o začetku“), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije v Unijo in uvedla ločeno preiskavo („protidampinški postopek“).

| (3) | Protisubvencijski postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 31. marca 2011 vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente – EIFI („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju zadevnega izdelka in znatni škodi, ki je nastala zaradi tega, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave. |
| --- | --- |

(3)

Protisubvencijski postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 31. marca 2011 vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente – EIFI („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju zadevnega izdelka in znatni škodi, ki je nastala zaradi tega, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave.

| (4) | Komisija je pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe obvestila indijsko vlado, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo o domnevnem subvencioniranem uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije, ki povzročajo materialno škodo industriji Unije. Indijska vlada je bila povabljena na posvetovanja, da se razjasni položaj glede vsebine pritožbe in da se doseže sporazumna rešitev. Dosežena ni bila nobena sporazumna rešitev. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe obvestila indijsko vlado, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo o domnevnem subvencioniranem uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije, ki povzročajo materialno škodo industriji Unije. Indijska vlada je bila povabljena na posvetovanja, da se razjasni položaj glede vsebine pritožbe in da se doseže sporazumna rešitev. Dosežena ni bila nobena sporazumna rešitev.

1.2.   Strani, ki jih zadeva postopek

| (5) | Komisija je proizvajalce Unije, ki so se pritožili, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter indijske organe uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je proizvajalce Unije, ki so se pritožili, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter indijske organe uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (6) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(6)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

1.2.1.   Vzorčenje za proizvajalce izvoznike v Indiji

| (7) | Glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov v Indiji je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje subvencioniranja predvideno vzorčenje v skladu s členom 27 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov v Indiji je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje subvencioniranja predvideno vzorčenje v skladu s členom 27 osnovne uredbe.

| (8) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki v Indiji pozvani, da se javijo v roku 15 dni od datuma začetka preiskave in zagotovijo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji, o svojih natančno opredeljenih dejavnostih v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka ter imena in dejavnosti vseh povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka med 1. aprilom 2010 in 31. marcem 2011. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki v Indiji pozvani, da se javijo v roku 15 dni od datuma začetka preiskave in zagotovijo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji, o svojih natančno opredeljenih dejavnostih v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka ter imena in dejavnosti vseh povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka med 1. aprilom 2010 in 31. marcem 2011.

| (9) | Komisija se je z ustreznimi indijskimi organi posvetovala tudi glede izbire reprezentativnega vzorca. |
| --- | --- |

(9)

Komisija se je z ustreznimi indijskimi organi posvetovala tudi glede izbire reprezentativnega vzorca.

| (10) | Skupaj je potrebne informacije predložilo in se strinjalo z vključitvijo v vzorec v navedenem roku iz obvestila o začetku pet proizvajalcev izvoznikov, vključno s skupino povezanih družb iz Indije. Te sodelujoče družbe so poročale o izvozu zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave. Primerjava med podatki Eurostata o uvozu in obsegom izvoza zadevnega izdelka v Unijo, o katerem je v obdobju preiskave poročalo pet sodelujočih družb, je pokazala, da je bilo sodelovanje indijskih proizvajalcev izvoznikov zelo visoko, namreč skoraj 100 %. Zato je bil vzorec izbran na podlagi informacij, ki jih je predložilo teh pet proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(10)

Skupaj je potrebne informacije predložilo in se strinjalo z vključitvijo v vzorec v navedenem roku iz obvestila o začetku pet proizvajalcev izvoznikov, vključno s skupino povezanih družb iz Indije. Te sodelujoče družbe so poročale o izvozu zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave. Primerjava med podatki Eurostata o uvozu in obsegom izvoza zadevnega izdelka v Unijo, o katerem je v obdobju preiskave poročalo pet sodelujočih družb, je pokazala, da je bilo sodelovanje indijskih proizvajalcev izvoznikov zelo visoko, namreč skoraj 100 %. Zato je bil vzorec izbran na podlagi informacij, ki jih je predložilo teh pet proizvajalcev izvoznikov.

1.2.2.   Izbira vzorca sodelujočih družb iz Indije

| (11) | V skladu s členom 27 osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki se ga lahko ustrezno preišče v razpoložljivem času. Izbrani vzorec je bil sestavljen iz treh posameznih družb, ki skupaj predstavljajo približno 98 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka iz Indije v Unijo. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 27 osnovne uredbe je Komisija izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki se ga lahko ustrezno preišče v razpoložljivem času. Izbrani vzorec je bil sestavljen iz treh posameznih družb, ki skupaj predstavljajo približno 98 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka iz Indije v Unijo.

| (12) | V skladu s členom 27(2) osnovne uredbe se je Komisija o izbiri vzorca posvetovala z zadevnimi stranmi in indijskimi organi. Dva nevzorčena proizvajalca izvoznika sta vztrajala, da se tudi njiju vključi v vzorec. Ugotovljeno pa je bilo, da vzorca ni treba spremeniti ali povečati, ker je predlagani vzorec reprezentativen, kakor je navedeno v uvodni izjavi (11). |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 27(2) osnovne uredbe se je Komisija o izbiri vzorca posvetovala z zadevnimi stranmi in indijskimi organi. Dva nevzorčena proizvajalca izvoznika sta vztrajala, da se tudi njiju vključi v vzorec. Ugotovljeno pa je bilo, da vzorca ni treba spremeniti ali povečati, ker je predlagani vzorec reprezentativen, kakor je navedeno v uvodni izjavi (11).

1.2.3.   Individualne preiskave družb, ki niso bile izbrane v vzorec

| (13) | Komisija je od nevzorčenega proizvajalca izvoznika prejela zahtevek za individualno preiskavo v skladu s členom 27(3) osnovne uredbe. Izvedba te preiskave v začasni fazi bi bila preveč obremenjujoča. Zato bo odločitev o odobritvi individualne preiskave tej družbi sprejeta pozneje. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je od nevzorčenega proizvajalca izvoznika prejela zahtevek za individualno preiskavo v skladu s členom 27(3) osnovne uredbe. Izvedba te preiskave v začasni fazi bi bila preveč obremenjujoča. Zato bo odločitev o odobritvi individualne preiskave tej družbi sprejeta pozneje.

1.2.4.   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (14) | Glede na očitno veliko število proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje škode predvideno vzorčenje v skladu s členom 27 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Glede na očitno veliko število proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje škode predvideno vzorčenje v skladu s členom 27 osnovne uredbe.

| (15) | Komisija je v obvestilu o začetku objavila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. V ta vzorec je bilo od 15 proizvajalcev Unije, ki so bili znani pred začetkom preiskave, vključenih pet družb, izbranih na podlagi obsega prodaje, velikosti in zemljepisne lege v Uniji. Teh pet družb je predstavljalo 37 % celotne ocenjene proizvodnje Unije v OP. Zainteresirane strani so bile pozvane, da se pregledajo dokumentacijo in predložijo pripombe o ustreznosti te izbire v 15 dneh od datuma objave obvestila o začetku. Predlaganemu vzorcu, v katerega je bilo vključenih pet družb, ni nasprotovala nobena zainteresirana stran. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je v obvestilu o začetku objavila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. V ta vzorec je bilo od 15 proizvajalcev Unije, ki so bili znani pred začetkom preiskave, vključenih pet družb, izbranih na podlagi obsega prodaje, velikosti in zemljepisne lege v Uniji. Teh pet družb je predstavljalo 37 % celotne ocenjene proizvodnje Unije v OP. Zainteresirane strani so bile pozvane, da se pregledajo dokumentacijo in predložijo pripombe o ustreznosti te izbire v 15 dneh od datuma objave obvestila o začetku. Predlaganemu vzorcu, v katerega je bilo vključenih pet družb, ni nasprotovala nobena zainteresirana stran.

| (16) | Eden od petih vzorčenih proizvajalcev Unije je pozneje prekinil sodelovanje. Ne glede na to, so ostale štiri vzorčene družbe še vedno predstavljale 32 % celotne ocenjene proizvodnje Unije v OP. Zato se je štelo, da je vzorec še vedno reprezentativen za industrijo Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih treh družb od teh štirih. V tej začasni fazi preiskave se je štelo, da za preveritev podatkov, ki jih je predložila četrta vzorčena družba, zadostuje temeljita teoretična analiza. |
| --- | --- |

(16)

Eden od petih vzorčenih proizvajalcev Unije je pozneje prekinil sodelovanje. Ne glede na to, so ostale štiri vzorčene družbe še vedno predstavljale 32 % celotne ocenjene proizvodnje Unije v OP. Zato se je štelo, da je vzorec še vedno reprezentativen za industrijo Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih treh družb od teh štirih. V tej začasni fazi preiskave se je štelo, da za preveritev podatkov, ki jih je predložila četrta vzorčena družba, zadostuje temeljita teoretična analiza.

1.2.5.   Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

| (17) | Glede na morebitno veliko število uvoznikov, vključenih v postopek, je bilo v obvestilu o začetku predvideno tudi vzorčenje za uvoznike v skladu s členom 27 osnovne uredbe. Dva uvoznika sta v navedenem roku iz obvestila o začetku predložila zahtevane informacije in se strinjala z vključitvijo v vzorec. Glede na majhno število uvoznikov, ki so se javili, je bilo sklenjeno, da se vzorčenje ne uporabi. |
| --- | --- |

(17)

Glede na morebitno veliko število uvoznikov, vključenih v postopek, je bilo v obvestilu o začetku predvideno tudi vzorčenje za uvoznike v skladu s členom 27 osnovne uredbe. Dva uvoznika sta v navedenem roku iz obvestila o začetku predložila zahtevane informacije in se strinjala z vključitvijo v vzorec. Glede na majhno število uvoznikov, ki so se javili, je bilo sklenjeno, da se vzorčenje ne uporabi.

1.2.6.   Izpolnjeni vprašalniki in preveritve

| (18) | Komisija je vprašalnike poslala vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku. Vprašalniki so bili tako poslani indijski vladi, vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v Indiji, vzorčenim proizvajalcem Unije, sodelujočim uvoznikom iz Unije in vsem uporabnikom, za katere je znano, da jih preiskava zadeva. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je vprašalnike poslala vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih iz obvestila o začetku. Vprašalniki so bili tako poslani indijski vladi, vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v Indiji, vzorčenim proizvajalcem Unije, sodelujočim uvoznikom iz Unije in vsem uporabnikom, za katere je znano, da jih preiskava zadeva.

| (19) | Komisija je odgovore prejela od indijske vlade, vzorčenih proizvajalcev izvoznikov in štirih vzorčenih proizvajalcev Unije. Nobeden uvoznik ali uporabnik, ki je bil kontaktiran, ni izpolnil vprašalnika. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je odgovore prejela od indijske vlade, vzorčenih proizvajalcev izvoznikov in štirih vzorčenih proizvajalcev Unije. Nobeden uvoznik ali uporabnik, ki je bil kontaktiran, ni izpolnil vprašalnika.

| (20) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so jih predložile zainteresirane strani in so se ji zdele potrebne za začasno določitev subvencioniranja, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih indijske vlade v Delhiju in prostorih naslednjih strani: | proizvajalci v Uniji







  — | Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italija, |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so jih predložile zainteresirane strani in so se ji zdele potrebne za začasno določitev subvencioniranja, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih indijske vlade v Delhiju in prostorih naslednjih strani:

proizvajalci v Uniji

—

Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italija,

| — | Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italija, |
| --- | --- |

—

Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italija,

| — | Ugivis S.A., Belley, Francija; |
| --- | --- |

—

Ugivis S.A., Belley, Francija;

| | proizvajalci izvozniki v Indiji







  — | Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra, |
| --- | --- | --- |

proizvajalci izvozniki v Indiji

—

Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra,

| — | Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra, |
| --- | --- |

—

Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra,

| — | Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat. |
| --- | --- |

—

Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.

1.3.   Obdobje preiskave

| (21) | Preiskava subvencioniranja in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2010 do 31. marca 2011 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2008 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(21)

Preiskava subvencioniranja in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2010 do 31. marca 2011 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2008 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1.   Zadevni izdelek

| (22) | Zadevni izdelek zajema pritrdilne elemente iz nerjavnega jekla in njihove dele, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70. |
| --- | --- |

(22)

Zadevni izdelek zajema pritrdilne elemente iz nerjavnega jekla in njihove dele, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70.

2.2.   Podobni izdelek

| (23) | Ugotovljeno je bilo, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Indije, in izdelek, ki ga proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo na trgu Unije, enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter osnovne uporabe. Zato se začasno obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 2(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Ugotovljeno je bilo, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Indije, in izdelek, ki ga proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo na trgu Unije, enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter osnovne uporabe. Zato se začasno obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.

3.   SUBVENCIONIRANJE

3.1.   Uvod

| (24) | Na podlagi informacij iz pritožbe in izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:






  (a) | shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (Duty Entitlement Passbook Scheme); |
| --- | --- | --- |

(24)

Na podlagi informacij iz pritožbe in izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:

(a)

shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (Duty Entitlement Passbook Scheme);

| (b) | shema za vnaprejšnje odobritve (Advance Authorisation Scheme); |
| --- | --- |

(b)

shema za vnaprejšnje odobritve (Advance Authorisation Scheme);

| (c) | shema za podporo izvozu investicijskega blaga (Export Promotion Capital Goods Scheme); |
| --- | --- |

(c)

shema za podporo izvozu investicijskega blaga (Export Promotion Capital Goods Scheme);

| (d) | shema izvozno usmerjenih obratov (Export Oriented Units Scheme); |
| --- | --- |

(d)

shema izvozno usmerjenih obratov (Export Oriented Units Scheme);

| (e) | shema usmeritve v izdelek (Focus Product Scheme); |
| --- | --- |

(e)

shema usmeritve v izdelek (Focus Product Scheme);

| (f) | shema izvoznih kreditov (Export Credit Scheme); |
| --- | --- |

(f)

shema izvoznih kreditov (Export Credit Scheme);

| (g) | shema oprostitve dajatve za elektriko (Electricity Duty Exemption). |
| --- | --- |

(g)

shema oprostitve dajatve za elektriko (Electricity Duty Exemption).

| (25) | Navedene sheme od (a) do (e) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča indijsko vlado za izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Na OP te preiskave se nanaša dokument „Zunanjetrgovinska politika 2009–2014“. Poleg tega indijska vlada v priročniku o postopkih, Zvezek I („HOP I 2009–2014“), določa tudi postopke, ki urejajo Zunanjetrgovinsko politiko 2009–2014. Priročnik o postopkih se tudi redno posodablja. |
| --- | --- |

(25)

Navedene sheme od (a) do (e) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča indijsko vlado za izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Na OP te preiskave se nanaša dokument „Zunanjetrgovinska politika 2009–2014“. Poleg tega indijska vlada v priročniku o postopkih, Zvezek I („HOP I 2009–2014“), določa tudi postopke, ki urejajo Zunanjetrgovinsko politiko 2009–2014. Priročnik o postopkih se tudi redno posodablja.

| (26) | Shema izvoznih kreditov iz točke (f) temelji na oddelkih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki Indijski centralni banki („ICB“) dovoljuje usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov. |
| --- | --- |

(26)

Shema izvoznih kreditov iz točke (f) temelji na oddelkih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki Indijski centralni banki („ICB“) dovoljuje usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov.

| (27) | Shema oprostitve dajatve za elektriko iz točke (g) je vključena v Paketno shemo spodbud iz leta 2007 vlade Maharaštre, Resolucija št. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, z dne 30. marca 2007. |
| --- | --- |

(27)

Shema oprostitve dajatve za elektriko iz točke (g) je vključena v Paketno shemo spodbud iz leta 2007 vlade Maharaštre, Resolucija št. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, z dne 30. marca 2007.

3.2.   Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“)

(a)   Pravna podlaga

| (28) | Podroben opis DEPBS je v poglavju 4.3 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 in poglavju 4 HOP I 2009–2014. |
| --- | --- |

(28)

Podroben opis DEPBS je v poglavju 4.3 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 in poglavju 4 HOP I 2009–2014.

(b)   Upravičenost

| (29) | Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik. |
| --- | --- |

(29)

Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

(c)   Praktično izvajanje DEPBS

| (30) | Izvoznik lahko zaprosi za dobropise DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v skladu s to shemo. Take stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na podlagi standardnih vhodno-izhodnih normativov („standard input-output norms – SION“), ob upoštevanju domnevne uvozne količine surovin v izvoženem izdelku in učinka carin na take domnevne količine uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. |
| --- | --- |

(30)

Izvoznik lahko zaprosi za dobropise DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v skladu s to shemo. Take stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na podlagi standardnih vhodno-izhodnih normativov („standard input-output norms – SION“), ob upoštevanju domnevne uvozne količine surovin v izvoženem izdelku in učinka carin na take domnevne količine uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne.

| (31) | Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvozne transakcije, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek dobropisa DEPBS, ki je dodeljen za navedeno izvozno transakcijo. Na tej točki je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, indijska vlada ne more več odločati o dodelitvi dobropisa DEPBS. |
| --- | --- |

(31)

Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvozne transakcije, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek dobropisa DEPBS, ki je dodeljen za navedeno izvozno transakcijo. Na tej točki je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, indijska vlada ne more več odločati o dodelitvi dobropisa DEPBS.

| (32) | Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki dobropisi se lahko uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, razen investicijskega blaga in blaga, za katerega veljajo omejitve glede uvoza. Blago, uvoženo s takimi dobropisi, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje. |
| --- | --- |

(32)

Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki dobropisi se lahko uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, razen investicijskega blaga in blaga, za katerega veljajo omejitve glede uvoza. Blago, uvoženo s takimi dobropisi, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje.

| (33) | Vloge za dobropise DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih transakcij. Dejansko za oddajo vlog za dobropise DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, ne izključuje samodejno izvoznih transakcij zunaj roka za oddajo vlog iz poglavja 4.47 HOP I 2009–2014. Poleg tega, kot je jasno določeno v poglavju 9.3 HOP I 2009–2014, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse. |
| --- | --- |

(33)

Vloge za dobropise DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih transakcij. Dejansko za oddajo vlog za dobropise DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, ne izključuje samodejno izvoznih transakcij zunaj roka za oddajo vlog iz poglavja 4.47 HOP I 2009–2014. Poleg tega, kot je jasno določeno v poglavju 9.3 HOP I 2009–2014, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse.

| (34) | Ugotovljeno je bilo, da sta to shemo v OP uporabljali dve družbi v vzorcu, Agarwal Fastners Pvt. Ltd. in Raajratna Ventures Ltd. |
| --- | --- |

(34)

Ugotovljeno je bilo, da sta to shemo v OP uporabljali dve družbi v vzorcu, Agarwal Fastners Pvt. Ltd. in Raajratna Ventures Ltd.

(d)   Sklepi o DEPBS

| (35) | DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis DEPBS je finančni prispevek indijske vlade, saj bo dobropis na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis DEPBS za izvoznika pomeni ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(35)

DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis DEPBS je finančni prispevek indijske vlade, saj bo dobropis na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis DEPBS za izvoznika pomeni ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost.

| (36) | DEPBS je tudi zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(36)

DEPBS je tudi zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.

| (37) | Ta shema ne more veljati za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Zlasti izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Poleg tega ni niti sistema niti postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoženega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, še vedno upravičeni do ugodnosti iz sheme DEPBS. |
| --- | --- |

(37)

Ta shema ne more veljati za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Zlasti izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Poleg tega ni niti sistema niti postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoženega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, še vedno upravičeni do ugodnosti iz sheme DEPBS.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (38) | V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost prejemnika, ki je bila ugotovljena v OP. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. V tistem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek dobropisa DEPBS, ki se dodeli za navedeno izvozno transakcijo, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru DEPBS izračunajo kot vsote dobropisov, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v OP. |
| --- | --- |

(38)

V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost prejemnika, ki je bila ugotovljena v OP. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. V tistem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek dobropisa DEPBS, ki se dodeli za navedeno izvozno transakcijo, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru DEPBS izračunajo kot vsote dobropisov, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v OP.

| (39) | Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih dobropisov, pri čemer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celotne prihodke od izvoza v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(39)

Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih dobropisov, pri čemer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celotne prihodke od izvoza v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (40) | Stopnja subvencije, ugotovljena v OP za zadevne družbe v okviru te sheme, se je gibala med 4,70 % in 6,53 %. |
| --- | --- |

(40)

Stopnja subvencije, ugotovljena v OP za zadevne družbe v okviru te sheme, se je gibala med 4,70 % in 6,53 %.

3.3.   Shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“)

(a)   Pravna podlaga

| (41) | Podroben opis sheme je opredeljen v odstavkih 4.1.3 do 4.1.14 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 in poglavjih 4.1 do 4.30A HOP I 2009–2014. |
| --- | --- |

(41)

Podroben opis sheme je opredeljen v odstavkih 4.1.3 do 4.1.14 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 in poglavjih 4.1 do 4.30A HOP I 2009–2014.

(b)   Upravičenost

| (42) | Shemo AAS sestavlja šest podshem, kakor je podrobneje opisano v uvodni izjavi (43). Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do AAS za fizični izvoz in podshem AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki oskrbujejo kategorije „predvidenega izvoza“, navedene v odstavku 8.2 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014, kot so dobavitelji izvozno usmerjenih obratov („EOU“), so upravičeni do izvozne podsheme, predvidene v okviru AAS. Končno, vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov pa so upravičeni do ugodnosti za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil (Advance Release Order – „ARO“) in vzajemnega notranjega akreditiva („back to back inland letter of credit“). |
| --- | --- |

(42)

Shemo AAS sestavlja šest podshem, kakor je podrobneje opisano v uvodni izjavi (43). Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do AAS za fizični izvoz in podshem AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki oskrbujejo kategorije „predvidenega izvoza“, navedene v odstavku 8.2 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014, kot so dobavitelji izvozno usmerjenih obratov („EOU“), so upravičeni do izvozne podsheme, predvidene v okviru AAS. Končno, vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov pa so upravičeni do ugodnosti za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil (Advance Release Order – „ARO“) in vzajemnega notranjega akreditiva („back to back inland letter of credit“).

(c)   Praktično izvajanje

| (43) | Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:
  (i)   fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem smislu pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Nadomestilo za uvoz in obveznost izvoza, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v dovoljenju;
  (ii)   letno potrebo: taka odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in sorodni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določene mejne vrednosti, določene glede na pretekle izvozne rezultate – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v tako skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v tako skupino izdelkov;
  (iii)   vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in je za ta namen upravičen do ugodnosti iz sheme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek;
  (iv)   predvideni izvoz: ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ proda kategorijam kupcev iz odstavka 8.2 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014. Indijska vlada trdi, da se predvideni izvoz nanaša na transakcije, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobav veljajo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga izvozno usmerjenemu obratu („EOU“) ali družbi, ki ima sedež v posebni ekonomski coni (special economic zone – „SEZ“);
  (v)   naročila za vnaprejšnjo pripustitev („ARO“): imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, jih lahko pridobiva z ARO. V tem primeru je vnaprejšnja odobritev validirana kot ARO in potrjena domačemu dobavitelju ob dobavi v njej določenih izdelkov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kot so določene v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in povračila končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;
  (vi)   vzajemni notranji akreditiv: ta podshema ponovno zajema domače dobave imetniku vnaprejšnje odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka validira odobritev za neposreden uvoz le za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kakor je določeno v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in povračila končne trošarine). |
| --- | --- |

(43)

Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:

(i)   fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem smislu pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Nadomestilo za uvoz in obveznost izvoza, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v dovoljenju;

(ii)   letno potrebo: taka odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in sorodni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določene mejne vrednosti, določene glede na pretekle izvozne rezultate – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v tako skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v tako skupino izdelkov;

(iii)   vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in je za ta namen upravičen do ugodnosti iz sheme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek;

(iv)   predvideni izvoz: ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ proda kategorijam kupcev iz odstavka 8.2 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014. Indijska vlada trdi, da se predvideni izvoz nanaša na transakcije, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobav veljajo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga izvozno usmerjenemu obratu („EOU“) ali družbi, ki ima sedež v posebni ekonomski coni (special economic zone – „SEZ“);

(v)   naročila za vnaprejšnjo pripustitev („ARO“): imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, jih lahko pridobiva z ARO. V tem primeru je vnaprejšnja odobritev validirana kot ARO in potrjena domačemu dobavitelju ob dobavi v njej določenih izdelkov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kot so določene v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in povračila končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;

(vi)   vzajemni notranji akreditiv: ta podshema ponovno zajema domače dobave imetniku vnaprejšnje odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka validira odobritev za neposreden uvoz le za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kakor je določeno v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in povračila končne trošarine).

| (44) | V OP je na podlagi AAS ena vzorčena družba prejela koncesijo, povezano z zadevnim izdelkom. Ta družba je uporabila eno od podshem, tj. AAS za fizični izvoz. Zato ni treba ugotavljati, ali so neuporabljene sheme takšne, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep. |
| --- | --- |

(44)

V OP je na podlagi AAS ena vzorčena družba prejela koncesijo, povezano z zadevnim izdelkom. Ta družba je uporabila eno od podshem, tj. AAS za fizični izvoz. Zato ni treba ugotavljati, ali so neuporabljene sheme takšne, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep.

| (45) | Za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo porabe in brez dajatev uvoženega/brez trošarin nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 HOP I 2004–2009), tj. dejansko evidenco porabe. To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna računovodska dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu s Prilogo 23, v vseh pogledih verodostojne in pravilne. |
| --- | --- |

(45)

Za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo porabe in brez dajatev uvoženega/brez trošarin nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 HOP I 2004–2009), tj. dejansko evidenco porabe. To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna računovodska dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu s Prilogo 23, v vseh pogledih verodostojne in pravilne.

| (46) | V zvezi s podshemo, ki jo je v OP uporabljala zadevna družba, tj. za fizični izvoz, indijska vlada določi količino in vrednost nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza, kar je navedeno v odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu na odobritev vpisati ustrezne transakcije. Količino uvoza, dovoljenega v okviru AAS, določi indijska vlada na osnovi normativov SION, ki obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Uvožene surovine niso prenosljive in jih je treba uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj za 6 mesecev). |
| --- | --- |

(46)

V zvezi s podshemo, ki jo je v OP uporabljala zadevna družba, tj. za fizični izvoz, indijska vlada določi količino in vrednost nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza, kar je navedeno v odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu na odobritev vpisati ustrezne transakcije. Količino uvoza, dovoljenega v okviru AAS, določi indijska vlada na osnovi normativov SION, ki obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Uvožene surovine niso prenosljive in jih je treba uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj za 6 mesecev).

| (47) | Preiskava je pokazala, da zahteve glede preverjanja, ki so jih določili indijski organi, niso bile upoštevane ali še niso bile preizkušene v praksi. |
| --- | --- |

(47)

Preiskava je pokazala, da zahteve glede preverjanja, ki so jih določili indijski organi, niso bile upoštevane ali še niso bile preizkušene v praksi.

| (48) | Družba, ki je uporabljala shemo, je vzdrževala določeno evidenco proizvodnje in porabe. Ker Dodatek 23 ni bil pravilno izpolnjen, se ni štelo, da velja za evidenco dejanske porabe, kot je določeno v odstavkih 4.26 in 4.30 HOP I 2009–2014. Ker evidenca dejanske porabe v OP ni bila na voljo, je med drugim ni bilo mogoče preveriti in ugotoviti, katere surovine in v kakšnih količinah so bile porabljene pri proizvodnji izvoženega izdelka, kakor je navedeno v izvodu Dodatka 23. V zvezi z zahtevami glede preverjanja iz uvodne izjave (45) družba ni vodila nobene evidence o poteku certifikacije. Načrt revizije ali kakršna koli druga dokazila o opravljeni reviziji (npr. poročilo o reviziji), evidentirane informacije o uporabljeni metodologiji in posebnih zahtevah za tako natančno delo, za katerega je potrebno podrobno tehnično znanje o proizvodnih postopkih, niso bili na voljo. Zadevni organi niso posredovali ali uvedli nadzora zaradi morebitnega presežnega odpusta, ki ga je ustvarila družba, in je bil zabeležen v Dodatku 23. Če povzamemo, se šteje, da preiskovani izvoznik ni bil sposoben dokazati, da so bile izpolnjene ustrezne določbe Zunanjetrgovinske politike 2009–2014. |
| --- | --- |

(48)

Družba, ki je uporabljala shemo, je vzdrževala določeno evidenco proizvodnje in porabe. Ker Dodatek 23 ni bil pravilno izpolnjen, se ni štelo, da velja za evidenco dejanske porabe, kot je določeno v odstavkih 4.26 in 4.30 HOP I 2009–2014. Ker evidenca dejanske porabe v OP ni bila na voljo, je med drugim ni bilo mogoče preveriti in ugotoviti, katere surovine in v kakšnih količinah so bile porabljene pri proizvodnji izvoženega izdelka, kakor je navedeno v izvodu Dodatka 23. V zvezi z zahtevami glede preverjanja iz uvodne izjave (45) družba ni vodila nobene evidence o poteku certifikacije. Načrt revizije ali kakršna koli druga dokazila o opravljeni reviziji (npr. poročilo o reviziji), evidentirane informacije o uporabljeni metodologiji in posebnih zahtevah za tako natančno delo, za katerega je potrebno podrobno tehnično znanje o proizvodnih postopkih, niso bili na voljo. Zadevni organi niso posredovali ali uvedli nadzora zaradi morebitnega presežnega odpusta, ki ga je ustvarila družba, in je bil zabeležen v Dodatku 23. Če povzamemo, se šteje, da preiskovani izvoznik ni bil sposoben dokazati, da so bile izpolnjene ustrezne določbe Zunanjetrgovinske politike 2009–2014.

(d)   Sklepi o AAS

| (49) | Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, saj predstavlja finančni prispevek indijske vlade, katerega ugodnosti je užival preiskovani izvoznik. |
| --- | --- |

(49)

Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, saj predstavlja finančni prispevek indijske vlade, katerega ugodnosti je užival preiskovani izvoznik.

| (50) | Poleg tega so AAS za fizični izvoz očitno zakonsko odvisne od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične ter se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz te sheme. |
| --- | --- |

(50)

Poleg tega so AAS za fizični izvoz očitno zakonsko odvisne od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične ter se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz te sheme.

| (51) | V tem primeru uporabljena podshema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni učinkovito uporabljala svojega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in v primeru shem nadomestnih povračil Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Poleg tega SION za zadevni izdelek niso bili dovolj natančni in sami ne morejo predstavljati sistema preverjanja dejanske potrošnje, ker zasnova navedenih standardov indijski vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, porabljenih v izvozni proizvodnji. Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejansko vključenih surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) morala storiti. |
| --- | --- |

(51)

V tem primeru uporabljena podshema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni učinkovito uporabljala svojega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in v primeru shem nadomestnih povračil Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Poleg tega SION za zadevni izdelek niso bili dovolj natančni in sami ne morejo predstavljati sistema preverjanja dejanske potrošnje, ker zasnova navedenih standardov indijski vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, porabljenih v izvozni proizvodnji. Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejansko vključenih surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) morala storiti.

| (52) | Proti podshemi se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(52)

Proti podshemi se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (53) | Zaradi neobstoja dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni ugodnost, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. Glede tega se opozarja, da osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi je mogoče izravnati presežne odpuste dajatev le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če ustrezen postopek spremljanja ni vzpostavljen, se navedena oprostitev za sheme povračil ne uporablja in se uporablja normalno pravilo za izravnavanje zneska neplačanih dajatev (izpada prihodka), ne pa domnevni presežni odpust. Kakor je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja. |
| --- | --- |

(53)

Zaradi neobstoja dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni ugodnost, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. Glede tega se opozarja, da osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi je mogoče izravnati presežne odpuste dajatev le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če ustrezen postopek spremljanja ni vzpostavljen, se navedena oprostitev za sheme povračil ne uporablja in se uporablja normalno pravilo za izravnavanje zneska neplačanih dajatev (izpada prihodka), ne pa domnevni presežni odpust. Kakor je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja.

| (54) | Znesek subvencije za družbo, ki je uporabljala AAS, je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, ki je bil uvožen v skladu s podshemo med OP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(54)

Znesek subvencije za družbo, ki je uporabljala AAS, je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, ki je bil uvožen v skladu s podshemo med OP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (55) | Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo za zadevno družbo v OP, znaša 2,94 %. |
| --- | --- |

(55)

Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo za zadevno družbo v OP, znaša 2,94 %.

3.4.   Shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“)

(a)   Pravna podlaga

| (56) | Podroben opis EPCGS je v poglavju 5 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 in poglavju 5 HOP I 2009–2014. |
| --- | --- |

(56)

Podroben opis EPCGS je v poglavju 5 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 in poglavju 5 HOP I 2009–2014.

(b)   Upravičenost

| (57) | Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki, trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce in ponudnike storitev. |
| --- | --- |

(57)

Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki, trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce in ponudnike storitev.

(c)   Praktično izvajanje

| (58) | Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in rabljenega) po znižani stopnji carinske dajatve. Indijska vlada v ta namen po vlogi in plačilu pristojbine izda dovoljenje EPCGS. Ta shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vse investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se mora uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu z Zunanjetrgovinsko politiko 2009–2014 se investicijsko blago lahko uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši (6 let namesto 8) od datuma izdaje dovoljenja. Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru domači proizvajalec investicijskega blaga lahko izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza sestavnih delov, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Domači proizvajalec pa lahko zahteva tudi ugodnost predvidenega izvoza glede na dobavo investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS. |
| --- | --- |

(58)

Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in rabljenega) po znižani stopnji carinske dajatve. Indijska vlada v ta namen po vlogi in plačilu pristojbine izda dovoljenje EPCGS. Ta shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vse investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se mora uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu z Zunanjetrgovinsko politiko 2009–2014 se investicijsko blago lahko uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši (6 let namesto 8) od datuma izdaje dovoljenja. Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru domači proizvajalec investicijskega blaga lahko izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza sestavnih delov, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Domači proizvajalec pa lahko zahteva tudi ugodnost predvidenega izvoza glede na dobavo investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.

| (59) | Ugotovljeno je bilo, da so v OP to shemo uporabljali vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki. |
| --- | --- |

(59)

Ugotovljeno je bilo, da so v OP to shemo uporabljali vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki.

(d)   Sklepi o EPCGS

| (60) | EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve pomeni finančni prispevek indijske vlade, ker ta koncesija zmanjša prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve izvozniku prinese korist, saj privarčevane dajatve pri uvozu izboljšajo njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(60)

EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve pomeni finančni prispevek indijske vlade, ker ta koncesija zmanjša prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve izvozniku prinese korist, saj privarčevane dajatve pri uvozu izboljšajo njegovo likvidnost.

| (61) | EPCGS je zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takih dovoljenj ni mogoče dobiti brez obveznosti izvoza. Zato velja za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(61)

EPCGS je zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takih dovoljenj ni mogoče dobiti brez obveznosti izvoza. Zato velja za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.

| (62) | Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne uporablja ali ni vključeno v proizvodnjo izvoznih izdelkov. |
| --- | --- |

(62)

Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne uporablja ali ni vključeno v proizvodnjo izvoznih izdelkov.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (63) | Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. V skladu z uveljavljeno prakso je bil tako dobljen znesek, ki se nanaša na OP, popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da se odrazi celotna vrednost subvencije v tem obdobju. V ta namen se je štela za primerno komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave. Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije. |
| --- | --- |

(63)

Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. V skladu z uveljavljeno prakso je bil tako dobljen znesek, ki se nanaša na OP, popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da se odrazi celotna vrednost subvencije v tem obdobju. V ta namen se je štela za primerno komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave. Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije.

| (64) | V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe se je ta znesek subvencije dodelil za ustrezne prihodke od izvoza v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(64)

V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe se je ta znesek subvencije dodelil za ustrezne prihodke od izvoza v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (65) | Stopnje subvencije za zadevne družbe, ugotovljene v OP v okviru te sheme, so znašale 0,11 %, 0,16 % in 0,19 %. |
| --- | --- |

(65)

Stopnje subvencije za zadevne družbe, ugotovljene v OP v okviru te sheme, so znašale 0,11 %, 0,16 % in 0,19 %.

3.5.   Shema izvozno usmerjenih obratov („EOUS“)

(a)   Pravna podlaga

| (66) | Opis EOUS je v poglavju 6 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 in poglavju 6 HOP I 2009–2014. |
| --- | --- |

(66)

Opis EOUS je v poglavju 6 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 in poglavju 6 HOP I 2009–2014.

(b)   Upravičenost

| (67) | Z izjemo izključno trgovskih družb so lahko v EOUS načeloma vključena vsa podjetja, ki izvažajo svojo celotno proizvodnjo blaga ali storitev. Podjetja v industrijskem sektorju morajo izpolnjevati minimalen investicijski prag osnovnih sredstev, da so lahko upravičena do EOUS. |
| --- | --- |

(67)

Z izjemo izključno trgovskih družb so lahko v EOUS načeloma vključena vsa podjetja, ki izvažajo svojo celotno proizvodnjo blaga ali storitev. Podjetja v industrijskem sektorju morajo izpolnjevati minimalen investicijski prag osnovnih sredstev, da so lahko upravičena do EOUS.

(c)   Praktično izvajanje

| (68) | Izvozno usmerjeni obrati se lahko nahajajo in ustanovijo kjer koli v Indiji. |
| --- | --- |

(68)

Izvozno usmerjeni obrati se lahko nahajajo in ustanovijo kjer koli v Indiji.

| (69) | Zahtevek za status izvozno usmerjenega obrata mora vsebovati podatke za prihodnjih pet let, med drugim o načrtovanih proizvodnih količinah, pričakovani vrednosti izvoza, uvoznih zahtevah in domačih potrebah. Če organi sprejmejo zahtevek družbe, se pogoji za sprejetje posredujejo družbi. Sporazum o priznanju statusa družbe po EOUS velja pet let. Sporazum se lahko obnovi za nadaljnja obdobja. |
| --- | --- |

(69)

Zahtevek za status izvozno usmerjenega obrata mora vsebovati podatke za prihodnjih pet let, med drugim o načrtovanih proizvodnih količinah, pričakovani vrednosti izvoza, uvoznih zahtevah in domačih potrebah. Če organi sprejmejo zahtevek družbe, se pogoji za sprejetje posredujejo družbi. Sporazum o priznanju statusa družbe po EOUS velja pet let. Sporazum se lahko obnovi za nadaljnja obdobja.

| (70) | Ključna obveznost izvozno usmerjenega obrata, kot je določeno v Zunanjetrgovinski politiki 2009–2014, je doseči neto devizni zaslužek, kar pomeni, da mora biti v referenčnem obdobju (5 let) skupna vrednost izvoza višja od skupne vrednosti uvoza blaga. |
| --- | --- |

(70)

Ključna obveznost izvozno usmerjenega obrata, kot je določeno v Zunanjetrgovinski politiki 2009–2014, je doseči neto devizni zaslužek, kar pomeni, da mora biti v referenčnem obdobju (5 let) skupna vrednost izvoza višja od skupne vrednosti uvoza blaga.

| (71) | Izvozno usmerjeni obrati so upravičeni do naslednjih koncesij:






  (i) | oprostitev uvoznih dajatev za vse vrste blaga (vključno z investicijskim blagom, surovinami in potrošnim blagom), ki so potrebne za izdelavo, proizvodnjo in predelavo ali so s tem povezane; |
| --- | --- | --- |

(71)

Izvozno usmerjeni obrati so upravičeni do naslednjih koncesij:

(i)

oprostitev uvoznih dajatev za vse vrste blaga (vključno z investicijskim blagom, surovinami in potrošnim blagom), ki so potrebne za izdelavo, proizvodnjo in predelavo ali so s tem povezane;

| (ii) | oprostitev trošarin za blago, nabavljeno na domačem trgu; |
| --- | --- |

(ii)

oprostitev trošarin za blago, nabavljeno na domačem trgu;

| (iii) | povračilo centralnega prometnega davka, plačanega na lokalno nabavljeno blago; |
| --- | --- |

(iii)

povračilo centralnega prometnega davka, plačanega na lokalno nabavljeno blago;

| (iv) | možnost prodaje dela proizvodnje na domačem trgu do 50 % vrednosti FOB izvoza, pri čemer se upoštevajo pozitivni neto zaslužki deviznih sredstev ob plačilu koncesijskih dajatev, tj. trošarin na dokončane izdelke; |
| --- | --- |

(iv)

možnost prodaje dela proizvodnje na domačem trgu do 50 % vrednosti FOB izvoza, pri čemer se upoštevajo pozitivni neto zaslužki deviznih sredstev ob plačilu koncesijskih dajatev, tj. trošarin na dokončane izdelke;

| (v) | delno povračilo dajatve, plačane za gorivo, ki je bilo nabavljeno pri domačih naftnih družbah; |
| --- | --- |

(v)

delno povračilo dajatve, plačane za gorivo, ki je bilo nabavljeno pri domačih naftnih družbah;

| (vi) | oprostitev davka na dohodek, ki običajno velja za dobičke od izvoza v skladu z oddelkom 10B Zakona o davku na dohodek, za obdobje 10 let od začetka delovanja. |
| --- | --- |

(vi)

oprostitev davka na dohodek, ki običajno velja za dobičke od izvoza v skladu z oddelkom 10B Zakona o davku na dohodek, za obdobje 10 let od začetka delovanja.

| (72) | Obrate, ki delujejo po tej shemi, nadzorujejo carinski uslužbenci. |
| --- | --- |

(72)

Obrate, ki delujejo po tej shemi, nadzorujejo carinski uslužbenci.

| (73) | Zakonsko so zavezani voditi ustrezno poslovno knjigo celotnega uvoza, porabe in uporabe vsega uvoženega materiala ter opravljenega izvoza v skladu z ustreznim odstavkom priročnika HOP I 2009–2014. Ti dokumenti se s četrtletnimi in letnimi poročili o napredku periodično predložijo pristojnim organom. |
| --- | --- |

(73)

Zakonsko so zavezani voditi ustrezno poslovno knjigo celotnega uvoza, porabe in uporabe vsega uvoženega materiala ter opravljenega izvoza v skladu z ustreznim odstavkom priročnika HOP I 2009–2014. Ti dokumenti se s četrtletnimi in letnimi poročili o napredku periodično predložijo pristojnim organom.

| (74) | Vendar se „v nobenem primeru od izvozno usmerjenega obrata ne sme zahtevati, da vsako uvozno pošiljko uskladi s svojim izvozom, transferji v druge obrate, prodajo na domačem tarifnem območju (‚prodajo DTA‘) ali zalogami“, kot navaja ustrezni oddelek priročnika HOP I 2009–2014. |
| --- | --- |

(74)

Vendar se „v nobenem primeru od izvozno usmerjenega obrata ne sme zahtevati, da vsako uvozno pošiljko uskladi s svojim izvozom, transferji v druge obrate, prodajo na domačem tarifnem območju (‚prodajo DTA‘) ali zalogami“, kot navaja ustrezni oddelek priročnika HOP I 2009–2014.

| (75) | Domača prodaja se odpremi in registrira s postopkom samocertificiranja. Postopek odpreme izvoznih pošiljk izvozno usmerjenega obrata nadzoruje carinski/trošarinski uslužbenec. |
| --- | --- |

(75)

Domača prodaja se odpremi in registrira s postopkom samocertificiranja. Postopek odpreme izvoznih pošiljk izvozno usmerjenega obrata nadzoruje carinski/trošarinski uslužbenec.

| (76) | V tem primeru je EOUS uporabljal eden od izvoznikov v vzorcu. Ta izvoznik je shemo uporabljal za uvoz surovin, potrošnega blaga in investicijskega blaga brez uvoznih dajatev, domačo nabavo blaga brez trošarin, prejemanje povračila prometnega davka ter prodajo dela proizvodnje na domačem trgu. Izvoznik je tako koristil vse ugodnosti, navedene v točki od (i) do (vi) uvodne izjave (71). Vendar je glede oprostitve davka v skladu z oddelkom 10B Zakona o davku na dohodek preiskava pokazala, da od 1. aprila 2010 družba ni bila več upravičena do te oprostitve. Zato določbe o oprostitvi davka na dohodek za izvozno usmerjene obrate v okviru te preiskave niso bile nadalje obravnavane. |
| --- | --- |

(76)

V tem primeru je EOUS uporabljal eden od izvoznikov v vzorcu. Ta izvoznik je shemo uporabljal za uvoz surovin, potrošnega blaga in investicijskega blaga brez uvoznih dajatev, domačo nabavo blaga brez trošarin, prejemanje povračila prometnega davka ter prodajo dela proizvodnje na domačem trgu. Izvoznik je tako koristil vse ugodnosti, navedene v točki od (i) do (vi) uvodne izjave (71). Vendar je glede oprostitve davka v skladu z oddelkom 10B Zakona o davku na dohodek preiskava pokazala, da od 1. aprila 2010 družba ni bila več upravičena do te oprostitve. Zato določbe o oprostitvi davka na dohodek za izvozno usmerjene obrate v okviru te preiskave niso bile nadalje obravnavane.

| (77) | V pozni fazi je družba, za katero je bilo ugotovljeno, da deluje kot izvozno usmerjeni obrat, predložila podrobne pripombe na to shemo, med drugim s trditvijo, da številni ukrepi znotraj izvozno usmerjenega obrata niso subvencije, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep. Analize teh pripomb trenutno ni mogoče dokončati, vendar bo ustrezno obravnavana v naslednji fazi te preiskave. |
| --- | --- |

(77)

V pozni fazi je družba, za katero je bilo ugotovljeno, da deluje kot izvozno usmerjeni obrat, predložila podrobne pripombe na to shemo, med drugim s trditvijo, da številni ukrepi znotraj izvozno usmerjenega obrata niso subvencije, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep. Analize teh pripomb trenutno ni mogoče dokončati, vendar bo ustrezno obravnavana v naslednji fazi te preiskave.

(d)   Sklepi o EOUS

| (78) | Oprostitve izvozno usmerjenega obrata treh vrst uvoznih dajatev („osnovne carine“, „carine na davek za izobraževanje“ in „davka za višje srednješolsko izobraževanje“) in povračilo prometnega davka so finančni prispevek indijske vlade v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Prihodek vlade, ki bi brez te sheme zapadel v plačilo, je opuščen in tako izvozno usmerjenemu obratu omogoča dodelitev ugodnosti v smislu člena 3(2) osnovne uredbe, ker ta izboljšuje likvidnost, saj mu ni treba plačati dajatev, ki bi običajno zapadle, in dobi povrnjen prometni davek. |
| --- | --- |

(78)

Oprostitve izvozno usmerjenega obrata treh vrst uvoznih dajatev („osnovne carine“, „carine na davek za izobraževanje“ in „davka za višje srednješolsko izobraževanje“) in povračilo prometnega davka so finančni prispevek indijske vlade v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Prihodek vlade, ki bi brez te sheme zapadel v plačilo, je opuščen in tako izvozno usmerjenemu obratu omogoča dodelitev ugodnosti v smislu člena 3(2) osnovne uredbe, ker ta izboljšuje likvidnost, saj mu ni treba plačati dajatev, ki bi običajno zapadle, in dobi povrnjen prometni davek.

| (79) | Poleg tega se ne more šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali sistem nadomestnih povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz točk (h) in (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni učinkovito uporabljala svojega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in v primeru shem nadomestnih povračil Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Cilj vzpostavljenega sistema preverjanja je spremljanje obveznosti neto deviznih prihodkov in ne potrošnja uvoza v zvezi s proizvodnjo izvoznega blaga. |
| --- | --- |

(79)

Poleg tega se ne more šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali sistem nadomestnih povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz točk (h) in (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni učinkovito uporabljala svojega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in v primeru shem nadomestnih povračil Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Cilj vzpostavljenega sistema preverjanja je spremljanje obveznosti neto deviznih prihodkov in ne potrošnja uvoza v zvezi s proizvodnjo izvoznega blaga.

| (80) | Oprostitev trošarin in ustreznih dajatev na uvoz („EED“) pa ne vodi v izpad prihodka, ki je sicer pričakovan. Če bi bile trošarine in dodatna carina plačane, bi bile lahko uporabljene kot kredit za prihodnje dajatve (tako imenovani „mehanizem CENVAT“), kar je sistem, primerljiv z DDV, ki indijskim družbam omogoča, da davek za nakup izravnajo z davki, ki jih plačujejo za prodajo. Zato te dajatve niso dokončne. Z uporabo kredita „CENVAT“ dokončna dajatev bremeni le dodano vrednost, ne pa tudi surovin. |
| --- | --- |

(80)

Oprostitev trošarin in ustreznih dajatev na uvoz („EED“) pa ne vodi v izpad prihodka, ki je sicer pričakovan. Če bi bile trošarine in dodatna carina plačane, bi bile lahko uporabljene kot kredit za prihodnje dajatve (tako imenovani „mehanizem CENVAT“), kar je sistem, primerljiv z DDV, ki indijskim družbam omogoča, da davek za nakup izravnajo z davki, ki jih plačujejo za prodajo. Zato te dajatve niso dokončne. Z uporabo kredita „CENVAT“ dokončna dajatev bremeni le dodano vrednost, ne pa tudi surovin.

| (81) | Tako samo oprostitev osnovne carine, carine na davek za izobraževanje, davka za višje srednješolsko izobraževanje in povračilo centralnega prometnega davka predstavljajo subvencije v smislu člena 3 osnovne uredbe. Zakonsko so odvisni od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične in proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Izvozni cilj izvozno usmerjenega obrata iz odstavka 6.1 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 je osnovni pogoj za pridobitev spodbud. |
| --- | --- |

(81)

Tako samo oprostitev osnovne carine, carine na davek za izobraževanje, davka za višje srednješolsko izobraževanje in povračilo centralnega prometnega davka predstavljajo subvencije v smislu člena 3 osnovne uredbe. Zakonsko so odvisni od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične in proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Izvozni cilj izvozno usmerjenega obrata iz odstavka 6.1 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 je osnovni pogoj za pridobitev spodbud.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (82) | Skladno s tem je ugodnost, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, enaka odpustu uvoznih dajatev (osnovna carina, carina na davek za izobraževanje in davek za višješolsko izobraževanje), ki običajno zapadejo v plačilo ob uvozu, kot tudi povračilu centralnega prometnega davka, ki so nastali v OP. |
| --- | --- |

(82)

Skladno s tem je ugodnost, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, enaka odpustu uvoznih dajatev (osnovna carina, carina na davek za izobraževanje in davek za višješolsko izobraževanje), ki običajno zapadejo v plačilo ob uvozu, kot tudi povračilu centralnega prometnega davka, ki so nastali v OP.

(i)   Oprostitev uvoznih dajatev (osnovna carina, carina na davek za izobraževanje, davek za višješolsko izobraževanje), povračilo centralnega prometnega davka za surovine in potrošno blago

| (83) | Znesek subvencije za izvoznika, ki je izvozno usmerjeni obrat, je bil izračunan na podlagi opuščenih izvoznih dajatev (osnovna carina, carina na davek za izobraževanje, davek za višješolsko izobraževanje) za surovine, uvožene za izvozno usmerjeni obrat v celoti, in prometnega davka, povrnjenega v OP. Pristojbine, potrebne za pridobitev subvencije, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, tako ugotovljeni znesek subvencije pa določen kot števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za ustrezne prihodke od izvoza v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. Tako določena stopnja subvencije za zadevno družbo je bila 2,68 %. |
| --- | --- |

(83)

Znesek subvencije za izvoznika, ki je izvozno usmerjeni obrat, je bil izračunan na podlagi opuščenih izvoznih dajatev (osnovna carina, carina na davek za izobraževanje, davek za višješolsko izobraževanje) za surovine, uvožene za izvozno usmerjeni obrat v celoti, in prometnega davka, povrnjenega v OP. Pristojbine, potrebne za pridobitev subvencije, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, tako ugotovljeni znesek subvencije pa določen kot števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za ustrezne prihodke od izvoza v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. Tako določena stopnja subvencije za zadevno družbo je bila 2,68 %.

(ii)   Oprostitev uvoznih dajatev (osnovna carina, carina na davek za izobraževanje, davek za višješolsko izobraževanje) za investicijsko blago

| (84) | Investicijsko blago ni fizično vključeno v končno blago. V skladu s členom 7(3) osnovne uredbe se subvencija za zadevno družbo izračuna na osnovi višine neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki odraža normalno amortizacijo takega investicijskega blaga v eni od preiskovanih družb. Tako izračunan znesek velja za OP in je bil popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da odraža vrednost ugodnosti v tem obdobju in tako določi celotno ugodnost iz te sheme za prejemnika. V ta namen se je štela za primerno komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za ustrezen prihodek od izvoza v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. Tako določena stopnja subvencije za zadevno družbo je bila 0,05 %. |
| --- | --- |

(84)

Investicijsko blago ni fizično vključeno v končno blago. V skladu s členom 7(3) osnovne uredbe se subvencija za zadevno družbo izračuna na osnovi višine neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki odraža normalno amortizacijo takega investicijskega blaga v eni od preiskovanih družb. Tako izračunan znesek velja za OP in je bil popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da odraža vrednost ugodnosti v tem obdobju in tako določi celotno ugodnost iz te sheme za prejemnika. V ta namen se je štela za primerno komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za ustrezen prihodek od izvoza v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. Tako določena stopnja subvencije za zadevno družbo je bila 0,05 %.

| (85) | Skupna stopnja subvencije za zadevno družbo, določena po EOUS, znaša 2,73 %. |
| --- | --- |

(85)

Skupna stopnja subvencije za zadevno družbo, določena po EOUS, znaša 2,73 %.

3.6.   Shema usmeritve v izdelek („FPS“)

(a)   Pravna podlaga

| (86) | Podroben opis te sheme je opredeljen v odstavkih od 3.15 do 3.17 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 in poglavjih od 3.9 do 3.11 HOP I 2009–2014. |
| --- | --- |

(86)

Podroben opis te sheme je opredeljen v odstavkih od 3.15 do 3.17 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 in poglavjih od 3.9 do 3.11 HOP I 2009–2014.

(b)   Upravičenost

| (87) | V skladu z odstavkom 3.15.2 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 so do te sheme upravičeni izvozniki priglašenih izdelkov iz Dodatka 37D HOP I 2009–2014. |
| --- | --- |

(87)

V skladu z odstavkom 3.15.2 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 so do te sheme upravičeni izvozniki priglašenih izdelkov iz Dodatka 37D HOP I 2009–2014.

(c)   Praktično izvajanje

| (88) | Izvoznik izdelkov iz seznama Dodatka 37D HOP I 2009–2014 lahko zaprosi za dobropis za carine v okviru FPS v višini 2 % ali 5 % vrednosti FOB izvoza. Vendar so izdelki/sektorji iz posebne usmeritve, zajeti v tabelah 2 in 5 Dodatka 37D, upravičeni do dobropisa za carine v višini 5 % vrednosti FOB izvoza. Zadevni izdelek v preiskavi je vključen v te izdelke iz posebne usmeritve. |
| --- | --- |

(88)

Izvoznik izdelkov iz seznama Dodatka 37D HOP I 2009–2014 lahko zaprosi za dobropis za carine v okviru FPS v višini 2 % ali 5 % vrednosti FOB izvoza. Vendar so izdelki/sektorji iz posebne usmeritve, zajeti v tabelah 2 in 5 Dodatka 37D, upravičeni do dobropisa za carine v višini 5 % vrednosti FOB izvoza. Zadevni izdelek v preiskavi je vključen v te izdelke iz posebne usmeritve.

| (89) | FPS je shema doboropisov po izvozu, kar pomeni, da mora družba za upravičenost do ugodnosti iz te sheme izvažati. Zato družba pri zadevnem organu vloži spletno vlogo, skupaj z izvodi izvoznega naloga in računa, bančnega potrdila, ki izkazuje plačilo pristojbine za vlogo, izvod izvozne odpremnice in bančnega potrdila o prejemu plačila ali potrdila o izvršitvi nakazila v primeru neposrednega pogajanja za dokumente. V primerih, kadar se predložijo izvirniki izvozne odpremnice in/ali bančna potrdila za prejem plačila za pridobitev ugodnosti po kateri koli drugi shemi, lahko družba predloži izvode, ki jih je sama potrdila, pri čemer navede ustrezen organ, kateremu so bili predloženi izvirniki. Spletna vloga za dobropise FPS lahko zajema največ 50 izvoznih odpremnic. |
| --- | --- |

(89)

FPS je shema doboropisov po izvozu, kar pomeni, da mora družba za upravičenost do ugodnosti iz te sheme izvažati. Zato družba pri zadevnem organu vloži spletno vlogo, skupaj z izvodi izvoznega naloga in računa, bančnega potrdila, ki izkazuje plačilo pristojbine za vlogo, izvod izvozne odpremnice in bančnega potrdila o prejemu plačila ali potrdila o izvršitvi nakazila v primeru neposrednega pogajanja za dokumente. V primerih, kadar se predložijo izvirniki izvozne odpremnice in/ali bančna potrdila za prejem plačila za pridobitev ugodnosti po kateri koli drugi shemi, lahko družba predloži izvode, ki jih je sama potrdila, pri čemer navede ustrezen organ, kateremu so bili predloženi izvirniki. Spletna vloga za dobropise FPS lahko zajema največ 50 izvoznih odpremnic.

| (90) | Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi FPS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki dobropisi se lahko uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, razen investicijskega blaga in blaga, za katerega veljajo omejitve glede uvoza. Blago, uvoženo s takimi dobropisi, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi FPS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje. |
| --- | --- |

(90)

Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi FPS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki dobropisi se lahko uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, razen investicijskega blaga in blaga, za katerega veljajo omejitve glede uvoza. Blago, uvoženo s takimi dobropisi, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi FPS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje.

| (91) | Ugotovljeno je bilo, da je sta dve družbi v vzorcu v OP uporabljali to shemo. |
| --- | --- |

(91)

Ugotovljeno je bilo, da je sta dve družbi v vzorcu v OP uporabljali to shemo.

(d)   Sklepi o FPS

| (92) | FPS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis FPS je finančni prispevek indijske vlade, saj bo dobropis na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega pomeni dobropis FPS za izvoznika ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(92)

FPS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis FPS je finančni prispevek indijske vlade, saj bo dobropis na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega pomeni dobropis FPS za izvoznika ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost.

| (93) | Poleg tega je FPS zakonsko odvisna od opravljenega izvoza in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(93)

Poleg tega je FPS zakonsko odvisna od opravljenega izvoza in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.

| (94) | Ta shema ne more veljati za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Zlasti izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Poleg tega ni niti sistema niti postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoženega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru FPS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, še vedno upravičeni do subvencij po FPS. |
| --- | --- |

(94)

Ta shema ne more veljati za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Zlasti izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Poleg tega ni niti sistema niti postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoženega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru FPS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, še vedno upravičeni do subvencij po FPS.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (95) | V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost prejemnika, ki je bila ugotovljena v OP. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. V tistem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek dobropisa FPS, ki se dodeli za navedeno izvozno transakcijo, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru FPS izračunajo kot vsote dobropisov, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v OP. |
| --- | --- |

(95)

V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost prejemnika, ki je bila ugotovljena v OP. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. V tistem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek dobropisa FPS, ki se dodeli za navedeno izvozno transakcijo, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru FPS izračunajo kot vsote dobropisov, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v OP.

| (96) | Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih dobropisov, pri čemer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celotne prihodke od izvoza v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(96)

Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih dobropisov, pri čemer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celotne prihodke od izvoza v OP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (97) | Stopnja subvencije za ti dve zadevni družbi, ugotovljena v zvezi s to shemo v OP, znaša 4,80 %. |
| --- | --- |

(97)

Stopnja subvencije za ti dve zadevni družbi, ugotovljena v zvezi s to shemo v OP, znaša 4,80 %.

3.7.   Shema izvoznih kreditov („ECS“)

(a)   Pravna podlaga

| (98) | Shema je podrobno določena v Master Circular DBOD št. DIR.(Exp).BC. 06/04.02.002/2010-10 (izvozni kredit v tuji valuti/rupijah) indijske centralne banke (ICB), ki je naslovljena na vse komercialne banke v Indiji. |
| --- | --- |

(98)

Shema je podrobno določena v Master Circular DBOD št. DIR.(Exp).BC. 06/04.02.002/2010-10 (izvozni kredit v tuji valuti/rupijah) indijske centralne banke (ICB), ki je naslovljena na vse komercialne banke v Indiji.

(b)   Upravičenost

| (99) | Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki. |
| --- | --- |

(99)

Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki.

(c)   Praktično izvajanje

| (100) | ECS vključuje dve podshemi, shemo izvoznih kreditov pred odpremo („kredit za embaliranje“), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, in shemo izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. Od 1. julija 2010 komercialne banke uporabljajo novi sistem temeljnih obrestnih mer, ki se uporablja za vse roke akontacij izvoznih kreditov v rupijah. V zvezi z ECS v tuji valuti, ICB določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite, ki jih lahko komercialne banke zaračunajo izvozniku. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza. |
| --- | --- |

(100)

ECS vključuje dve podshemi, shemo izvoznih kreditov pred odpremo („kredit za embaliranje“), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, in shemo izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. Od 1. julija 2010 komercialne banke uporabljajo novi sistem temeljnih obrestnih mer, ki se uporablja za vse roke akontacij izvoznih kreditov v rupijah. V zvezi z ECS v tuji valuti, ICB določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite, ki jih lahko komercialne banke zaračunajo izvozniku. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza.

| (101) | Zaradi Master Circulars ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite („gotovinske kredite“), ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji. Razlika med obrestnimi merami se lahko zmanjša za družbe z dobro boniteto. Dejansko bi lahko družbe z dobro boniteto pridobile izvozne in gotovinske kredite po enakih pogojih. |
| --- | --- |

(101)

Zaradi Master Circulars ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite („gotovinske kredite“), ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji. Razlika med obrestnimi merami se lahko zmanjša za družbe z dobro boniteto. Dejansko bi lahko družbe z dobro boniteto pridobile izvozne in gotovinske kredite po enakih pogojih.

| (102) | Ugotovljeno je bilo, da so v OP to shemo uporabljali vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki. |
| --- | --- |

(102)

Ugotovljeno je bilo, da so v OP to shemo uporabljali vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki.

(d)   Sklepi o ECS

| (103) | Preferencialne obrestne mere kredita ECS, ki jih določajo Master Circulars ICB iz uvodne izjave (98), lahko znižajo stroške obresti izvoznika v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih, in v tem primeru prenesejo ugodnost na takega izvoznika v smislu člena 3(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(103)

Preferencialne obrestne mere kredita ECS, ki jih določajo Master Circulars ICB iz uvodne izjave (98), lahko znižajo stroške obresti izvoznika v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih, in v tem primeru prenesejo ugodnost na takega izvoznika v smislu člena 3(2) osnovne uredbe.

| (104) | Kljub dejstvu, da preferencialne kredite na podlagi ECS dodeljujejo komercialne banke, je ta ugodnost finančni prispevek vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. V tem smislu je treba poudariti, da niti člen 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe niti člen 1.1(a)(1)(iv) Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila indijske vlade komercialnim bankam, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij iz točk (i), (ii) ali (iii) člena 3(1)(a) osnovne uredbe. ICB je javni organ, ki zato spada pod opredelitev pojma „vlada“, kot je določeno v členu 2(b) osnovne uredbe. Je v stoodstotni lasti vlade, uresničuje cilje javnega reda, npr. monetarno politiko, njeno upravo pa imenuje indijska vlada. ICB usmerja zasebne organe v smislu druge alinee člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe, ker so komercialne banke vezane na njene pogoje, med drugim na obrestne mere za izvozne kredite, določene v Master Circular ICB, poleg tega pa ICB določa, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov usmeriti v financiranje izvoza. Ta usmeritev komercialne banke zavezuje k izvajanju funkcij iz člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru zagotavljanju posojil v obliki preferencialnega financiranja izvoza. Tak neposredni prenos sredstev v obliki posojil pod določenimi pogoji bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se na noben bistven način ne razlikuje od praks, ki jih običajno izvajajo vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. Ta subvencija se šteje za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe, saj so preferencialne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoznih transakcij in so torej odvisne od opravljenega izvoza v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(104)

Kljub dejstvu, da preferencialne kredite na podlagi ECS dodeljujejo komercialne banke, je ta ugodnost finančni prispevek vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. V tem smislu je treba poudariti, da niti člen 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe niti člen 1.1(a)(1)(iv) Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila indijske vlade komercialnim bankam, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij iz točk (i), (ii) ali (iii) člena 3(1)(a) osnovne uredbe. ICB je javni organ, ki zato spada pod opredelitev pojma „vlada“, kot je določeno v členu 2(b) osnovne uredbe. Je v stoodstotni lasti vlade, uresničuje cilje javnega reda, npr. monetarno politiko, njeno upravo pa imenuje indijska vlada. ICB usmerja zasebne organe v smislu druge alinee člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe, ker so komercialne banke vezane na njene pogoje, med drugim na obrestne mere za izvozne kredite, določene v Master Circular ICB, poleg tega pa ICB določa, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov usmeriti v financiranje izvoza. Ta usmeritev komercialne banke zavezuje k izvajanju funkcij iz člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru zagotavljanju posojil v obliki preferencialnega financiranja izvoza. Tak neposredni prenos sredstev v obliki posojil pod določenimi pogoji bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se na noben bistven način ne razlikuje od praks, ki jih običajno izvajajo vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. Ta subvencija se šteje za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe, saj so preferencialne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoznih transakcij in so torej odvisne od opravljenega izvoza v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (105) | Znesek subvencije je bil izračunan na podlagi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene v OP, in zneskom, ki bi ga bilo treba plačati za običajne komercialne kredite, ki jih je uporabila zadevna družba. Ta znesek subvencije (števec) je bil dodeljen za skupne prihodke od izvoza v OP kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(105)

Znesek subvencije je bil izračunan na podlagi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene v OP, in zneskom, ki bi ga bilo treba plačati za običajne komercialne kredite, ki jih je uporabila zadevna družba. Ta znesek subvencije (števec) je bil dodeljen za skupne prihodke od izvoza v OP kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (106) | Stopnje subvencije za zadevne družbe, ugotovljene v OP v okviru te sheme, so znašale 0,25 %, 0,31 % in 0,44 %. |
| --- | --- |

(106)

Stopnje subvencije za zadevne družbe, ugotovljene v OP v okviru te sheme, so znašale 0,25 %, 0,31 % in 0,44 %.

3.8.   Shema oprostitve dajatve za elektriko (Electricity Duty Exemption)

(a)   Pravna podlaga

| (107) | Shema je vključena v Paketno shemo spodbud iz leta 2007 vlade Maharaštre, Resolucija št. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, z dne 30. marca 2007. V skladu s spremembami Paketne sheme spodbud iz leta 2007 vlade Maharaštre z dne 30. junija 2011 je bilo določeno podaljšanje do 31. avgusta 2011. |
| --- | --- |

(107)

Shema je vključena v Paketno shemo spodbud iz leta 2007 vlade Maharaštre, Resolucija št. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, z dne 30. marca 2007. V skladu s spremembami Paketne sheme spodbud iz leta 2007 vlade Maharaštre z dne 30. junija 2011 je bilo določeno podaljšanje do 31. avgusta 2011.

(b)   Upravičenost

| (108) | Zgoraj navedena resolucija navaja kategorije industrij in podjetij, ki se štejejo za upravičene do spodbud v skladu s shemo iz leta 2007. |
| --- | --- |

(108)

Zgoraj navedena resolucija navaja kategorije industrij in podjetij, ki se štejejo za upravičene do spodbud v skladu s shemo iz leta 2007.

(c)   Praktično izvajanje

| (109) | Za spodbuditev razširitve industrij na manj razvita območja je vlada Maharaštre zagotovila paket spodbud za nove/razširjene industrijske obrate v regijah v razvoju države Maharaštra. Za namene te sheme Priloga I k Resoluciji razvršča državno območje v kategorijo območij, upravičenih do spodbud. Vendar spodbude iz sheme iz leta 2007 ni mogoče zahtevati, razen če je izvajalska agencija v skladu s shemo iz leta 2007 izdala certifikat o upravičenosti in je upravičen obrat izpolnil zahteve/pogoje iz certifikata o upravičenosti. Certifikat o upravičenosti izda izvajalska agencija, ki začne veljati z datumom začetka tržne proizvodnje upravičenega obrata. |
| --- | --- |

(109)

Za spodbuditev razširitve industrij na manj razvita območja je vlada Maharaštre zagotovila paket spodbud za nove/razširjene industrijske obrate v regijah v razvoju države Maharaštra. Za namene te sheme Priloga I k Resoluciji razvršča državno območje v kategorijo območij, upravičenih do spodbud. Vendar spodbude iz sheme iz leta 2007 ni mogoče zahtevati, razen če je izvajalska agencija v skladu s shemo iz leta 2007 izdala certifikat o upravičenosti in je upravičen obrat izpolnil zahteve/pogoje iz certifikata o upravičenosti. Certifikat o upravičenosti izda izvajalska agencija, ki začne veljati z datumom začetka tržne proizvodnje upravičenega obrata.

| (110) | Shema oprostitve dajatve za elektriko se dodeli upravičenim novim obratom s sedežem na določenih območjih za obdobje 15 let. V drugih delih države bodo 100-odstotno izvozno usmerjeni obrati, obrati za IT in biotehnologijo prav tako oproščeni plačila dajatve za elektriko za obdobje 10 let. |
| --- | --- |

(110)

Shema oprostitve dajatve za elektriko se dodeli upravičenim novim obratom s sedežem na določenih območjih za obdobje 15 let. V drugih delih države bodo 100-odstotno izvozno usmerjeni obrati, obrati za IT in biotehnologijo prav tako oproščeni plačila dajatve za elektriko za obdobje 10 let.

| (111) | Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da je v OP ena družba v vzorcu, ki je bila izvozno usmerjen obrat v Maharaštri, koristila ugodnosti iz te sheme. |
| --- | --- |

(111)

Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da je v OP ena družba v vzorcu, ki je bila izvozno usmerjen obrat v Maharaštri, koristila ugodnosti iz te sheme.

(d)   Sklep o shemi oprostitve dajatve za elektriko

| (112) | Oprostitev dajatve za elektriko je v smislu člena 3(1)(a)(i) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, saj predstavlja finančni prispevek indijske vlade, katerega ugodnosti so uživali preiskovani izvozniki. |
| --- | --- |

(112)

Oprostitev dajatve za elektriko je v smislu člena 3(1)(a)(i) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, saj predstavlja finančni prispevek indijske vlade, katerega ugodnosti so uživali preiskovani izvozniki.

| (113) | Ta subvencijska shema je specifična v smislu člena 4(3) osnovne uredbe, saj je sama zakonodaja, v skladu s katero deluje organ, ki podeljuje subvencije, omejila dostop do te sheme na nekatera podjetja znotraj določene geografske regije. |
| --- | --- |

(113)

Ta subvencijska shema je specifična v smislu člena 4(3) osnovne uredbe, saj je sama zakonodaja, v skladu s katero deluje organ, ki podeljuje subvencije, omejila dostop do te sheme na nekatera podjetja znotraj določene geografske regije.

| (114) | Zato se lahko za to subvencijo uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(114)

Zato se lahko za to subvencijo uvedejo izravnalni ukrepi.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (115) | V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe se znesek subvencije, proti kateri se uvede izravnalni ukrep, izračuna glede na ugodnost za prejemnika v zvezi z zadevnim izdelkom, ki je bila ugotovljena v OP. Ta znesek subvencije (števec) je bil dodeljen za skupne prihodke zadevnega izdelka proizvajalca izvoznika v OP, ker subvencija ni bila odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(115)

V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe se znesek subvencije, proti kateri se uvede izravnalni ukrep, izračuna glede na ugodnost za prejemnika v zvezi z zadevnim izdelkom, ki je bila ugotovljena v OP. Ta znesek subvencije (števec) je bil dodeljen za skupne prihodke zadevnega izdelka proizvajalca izvoznika v OP, ker subvencija ni bila odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe.

| (116) | Stopnja subvencije za to shemo v OP za zadevno družbo znaša 0,09 %. |
| --- | --- |

(116)

Stopnja subvencije za to shemo v OP za zadevno družbo znaša 0,09 %.

3.9.   Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

| (117) | Na podlagi ugotovitev, kot je povzeto v tabeli, se je skupni znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem, gibal med 3,2 % in 16,5 %:

  Tabela 1














  Shema | EPCGS | DEPBS | AAS | EOUS | ECS | FPS | Shema oprostitve dajatve za elektriko | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Družba | |
| Viraj Profiles Ltd. | 0,16 % | | | 2,73 % | 0,25 % | | 0,09 % | 3,2 % |
| Raajratna Ventures Ltd. | 0,19 % | 4,70 % | 2,94 % | | 0,44 % | 4,80 % | | 13,0 % |
| Agarwal Fastners Pvt. Ltd. | 0,11 % | 6,53 % | | | 0,31 % | 4,80 % | | 11,7 % |
| Sodelujoče nevzorčene družbe | 0,16 % | 5,53 % | 2,94 % | | 0,25 % | 4,80 % | | 13,6 % |
| Druge družbe | 0,16 % | 5,53 % | 2,94 % | 2,73 % | 0,25 % | 4,80 % | 0,09 % | 16,5 % |

(117)

Na podlagi ugotovitev, kot je povzeto v tabeli, se je skupni znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem, gibal med 3,2 % in 16,5 %:

Tabela 1

Shema

EPCGS

DEPBS

AAS

EOUS

ECS

FPS

Shema oprostitve dajatve za elektriko

Skupaj

Družba

Viraj Profiles Ltd.

0,16 %

2,73 %

0,25 %

0,09 %

3,2 %

Raajratna Ventures Ltd.

0,19 %

4,70 %

2,94 %

0,44 %

4,80 %

13,0 %

Agarwal Fastners Pvt. Ltd.

0,11 %

6,53 %

0,31 %

4,80 %

11,7 %

Sodelujoče nevzorčene družbe

0,16 %

5,53 %

2,94 %

0,25 %

4,80 %

13,6 %

Druge družbe

0,16 %

5,53 %

2,94 %

2,73 %

0,25 %

4,80 %

0,09 %

16,5 %

| (118) | V skladu s členom 15(3) osnovne uredbe je stopnja subvencije za sodelujoče družbe, ki niso zajete v vzorcu, 13,6 % in je izračunana na podlagi tehtane povprečne stopnje subvencije za vsak program, od katerega imajo korist sodelujoče družbe v vzorcu. Za namene računanja tehtane povprečne stopnje subvencije za ta vzorec, se zneski subvencij, ugotovljeni za EOUS in oprostitev dajatve za elektriko v okviru Paketne sheme spodbud vlade Maharaštra (tj. ki se uporabljajo le za izvozno usmerjene obrate), niso upoštevali v izračunu, ker je bilo ugotovljeno, da obseg teh subvencijskih shem ne bi zajel dveh sodelujočih nevzorčenih družb. Zlasti v zvezi z izvozno usmerjenimi obrati, ni mogoče kumulirati ugodnosti, povezanih z izvozno usmerjenimi obrati, z ugodnostmi iz drugih shem. Oprostitev dajatve za elektriko je na voljo le izvozno usmerjenim obratom ali podjetjem s sedežem v nekaterih regijah Maharaštre. Zato je število upravičencev po tej shemi preveč omejeno, da bi se lahko uporabljalo za nevzorčene družbe. |
| --- | --- |

(118)

V skladu s členom 15(3) osnovne uredbe je stopnja subvencije za sodelujoče družbe, ki niso zajete v vzorcu, 13,6 % in je izračunana na podlagi tehtane povprečne stopnje subvencije za vsak program, od katerega imajo korist sodelujoče družbe v vzorcu. Za namene računanja tehtane povprečne stopnje subvencije za ta vzorec, se zneski subvencij, ugotovljeni za EOUS in oprostitev dajatve za elektriko v okviru Paketne sheme spodbud vlade Maharaštra (tj. ki se uporabljajo le za izvozno usmerjene obrate), niso upoštevali v izračunu, ker je bilo ugotovljeno, da obseg teh subvencijskih shem ne bi zajel dveh sodelujočih nevzorčenih družb. Zlasti v zvezi z izvozno usmerjenimi obrati, ni mogoče kumulirati ugodnosti, povezanih z izvozno usmerjenimi obrati, z ugodnostmi iz drugih shem. Oprostitev dajatve za elektriko je na voljo le izvozno usmerjenim obratom ali podjetjem s sedežem v nekaterih regijah Maharaštre. Zato je število upravičencev po tej shemi preveč omejeno, da bi se lahko uporabljalo za nevzorčene družbe.

| (119) | Za vse ostale izvoznike iz Indije je Komisija najprej opredelila raven sodelovanja. Kot je navedeno v uvodni izjavi (10), primerjava med podatki Eurostata o uvozu in obsegom izvoza zadevnega izdelka v Unijo, o katerem so v obdobju preiskave poročale sodelujoče družbe ali skupine, ki so v obdobju preiskave zadevni izdelek izvažale v Unijo, kaže, da je bilo sodelovanje indijskih proizvajalcev izvoznikov zelo visoko, namreč skoraj 100-odstotno. Glede na to visoko stopnjo sodelovanja je stopnja subvencije za vse nesodelujoče družbe določena na ravni tehtane povprečne stopnje subvencije, določene za vsak program, od katere imajo korist sodelujoče družbe v vzorcu, tj. 16,5 %. |
| --- | --- |

(119)

Za vse ostale izvoznike iz Indije je Komisija najprej opredelila raven sodelovanja. Kot je navedeno v uvodni izjavi (10), primerjava med podatki Eurostata o uvozu in obsegom izvoza zadevnega izdelka v Unijo, o katerem so v obdobju preiskave poročale sodelujoče družbe ali skupine, ki so v obdobju preiskave zadevni izdelek izvažale v Unijo, kaže, da je bilo sodelovanje indijskih proizvajalcev izvoznikov zelo visoko, namreč skoraj 100-odstotno. Glede na to visoko stopnjo sodelovanja je stopnja subvencije za vse nesodelujoče družbe določena na ravni tehtane povprečne stopnje subvencije, določene za vsak program, od katere imajo korist sodelujoče družbe v vzorcu, tj. 16,5 %.

4.   INDUSTRIJA UNIJE

4.1.   Proizvodnja Unije

| (120) | Za določitev celotne proizvodnje Unije so se uporabile vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, ki so jih sporočili proizvajalci Unije pred začetkom preiskave in po njem, ter preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(120)

Za določitev celotne proizvodnje Unije so se uporabile vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, ki so jih sporočili proizvajalci Unije pred začetkom preiskave in po njem, ter preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (121) | Na podlagi navedenega je bila celotna proizvodnja Unije v OP ocenjena na približno 52 000 ton. Ta številka vključuje proizvodnjo vseh proizvajalcev Unije, ki so se javili, in ocenjen obseg proizvodnje proizvajalcev, ki se med preiskavo niso javili. |
| --- | --- |

(121)

Na podlagi navedenega je bila celotna proizvodnja Unije v OP ocenjena na približno 52 000 ton. Ta številka vključuje proizvodnjo vseh proizvajalcev Unije, ki so se javili, in ocenjen obseg proizvodnje proizvajalcev, ki se med preiskavo niso javili.

| (122) | Kakor je bilo navedeno v uvodni izjavi (14), se je vzorčenje uporabilo za preiskavo proizvajalcev Unije. Od 15 proizvajalcev Unije, ki so predložili podatke pred začetkom preiskave, je bilo v vzorec izbranih pet družb. Nato se je, kakor je bilo navedeno v uvodni izjavi (16), ena družba odločila, da v preiskavi ne bo sodelovala. Preostale sodelujoče vzorčene družbe so predstavljale 32 % celotne ocenjene proizvodnje Unije v OP in zanje se je štelo, da so reprezentativne za industrijo Unije. Te vzorčene družbe so glavni proizvajalci, sedež pa imajo v Franciji in Italiji, kjer se proizvaja največji obseg zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(122)

Kakor je bilo navedeno v uvodni izjavi (14), se je vzorčenje uporabilo za preiskavo proizvajalcev Unije. Od 15 proizvajalcev Unije, ki so predložili podatke pred začetkom preiskave, je bilo v vzorec izbranih pet družb. Nato se je, kakor je bilo navedeno v uvodni izjavi (16), ena družba odločila, da v preiskavi ne bo sodelovala. Preostale sodelujoče vzorčene družbe so predstavljale 32 % celotne ocenjene proizvodnje Unije v OP in zanje se je štelo, da so reprezentativne za industrijo Unije. Te vzorčene družbe so glavni proizvajalci, sedež pa imajo v Franciji in Italiji, kjer se proizvaja največji obseg zadevnega izdelka.

4.2.   Industrija Unije

| (123) | Šteje se, da vsi znani proizvajalci Unije iz uvodne izjave (120) predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 9(1) in člena 10(8) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo navedeni kot „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(123)

Šteje se, da vsi znani proizvajalci Unije iz uvodne izjave (120) predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 9(1) in člena 10(8) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo navedeni kot „industrija Unije“.

5.   ŠKODA

5.1.   Uvodne opombe

| (124) | Ustrezne Eurostatove statistike uvoza, skupaj s podatki iz pritožbe in podatki, ki so jih sporočili proizvajalci unije pred začetkom preiskave in po njej, vključno s preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije, so bile uporabljene pri vrednotenju ustreznih dejavnikov škode. |
| --- | --- |

(124)

Ustrezne Eurostatove statistike uvoza, skupaj s podatki iz pritožbe in podatki, ki so jih sporočili proizvajalci unije pred začetkom preiskave in po njej, vključno s preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije, so bile uporabljene pri vrednotenju ustreznih dejavnikov škode.

| (125) | Analiza škode glede makroekonomskih podatkov, kot so proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje in produktivnost, temelji na podatkih celotne industrije Unije. |
| --- | --- |

(125)

Analiza škode glede makroekonomskih podatkov, kot so proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje in produktivnost, temelji na podatkih celotne industrije Unije.

| (126) | Analiza škode glede makroekonomskih podatkov, kot so cene transakcij, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, zaloge in plače, temelji na podatkih vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(126)

Analiza škode glede makroekonomskih podatkov, kot so cene transakcij, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, zaloge in plače, temelji na podatkih vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (127) | Štirje vzorčeni proizvajalci Unije so bili vzorčeni tudi v pregledu zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana, zaključenega 7. januarja 2012 (4). V navedenem pregledu je bila v vzorec vključena tudi ena druga družba, ki pa ni bila vzorčena v sedanji preiskavi. Ker se je obdobje, namenjeno analizi škode, prekrivalo z obdobjem pregleda zaradi izteka ukrepov, so podatki za leti 2008 in 2009 identični, razen za eno družbo. Z razkritjem podatkov za leti 2008 in 2009 bi bilo mogoče sklepati na podatke za družbo, ki v tem primeru ni bila vključena v vzorec. Zato so bili mikro kazalci, kot so zaloge, plače, naložbe, denarni tok, donosnost naložb in dobičkonosnost, indeksirani. |
| --- | --- |

(127)

Štirje vzorčeni proizvajalci Unije so bili vzorčeni tudi v pregledu zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana, zaključenega 7. januarja 2012 (4). V navedenem pregledu je bila v vzorec vključena tudi ena druga družba, ki pa ni bila vzorčena v sedanji preiskavi. Ker se je obdobje, namenjeno analizi škode, prekrivalo z obdobjem pregleda zaradi izteka ukrepov, so podatki za leti 2008 in 2009 identični, razen za eno družbo. Z razkritjem podatkov za leti 2008 in 2009 bi bilo mogoče sklepati na podatke za družbo, ki v tem primeru ni bila vključena v vzorec. Zato so bili mikro kazalci, kot so zaloge, plače, naložbe, denarni tok, donosnost naložb in dobičkonosnost, indeksirani.

5.2.   Potrošnja Unije

| (128) | Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije, kakor je bilo določeno v pritožbi, ter navzkrižno preverjena z izpolnjenimi vprašalniki za vzorčenje in preverjenimi podatki, pridobljenimi od vzorčenih proizvajalcev. Poleg tega se je upošteval tudi obseg uvoza, ki je temeljil na Eurostatovih podatkih za obravnavano obdobje. |
| --- | --- |

(128)

Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije, kakor je bilo določeno v pritožbi, ter navzkrižno preverjena z izpolnjenimi vprašalniki za vzorčenje in preverjenimi podatki, pridobljenimi od vzorčenih proizvajalcev. Poleg tega se je upošteval tudi obseg uvoza, ki je temeljil na Eurostatovih podatkih za obravnavano obdobje.

| (129) | Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala tako:

  Tabela 2 | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja Unije (v tonah) | 120 598 | 101 143 | 122 345 | 131 457 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 84 | 101 | 109 |
| Vir: | Eurostat, podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki |

(129)

Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala tako:

Tabela 2

2008

2009

2010

OP

Potrošnja Unije (v tonah)

120 598

101 143

122 345

131 457

Indeks (2008 = 100)

100

84

101

109

Vir:

Eurostat, podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki

| (130) | V obravnavanem obdobju se je skupna potrošnja na trgu EU povečala za 9 %. Med letoma 2008 in 2009 je prišlo do strmega padca, in sicer za 16 %, domnevno zaradi globalnih negativnih učinkov gospodarske krize na trg, vendar je med letoma 2009 in 2010 potrošnja spet narasla za 21 %, med letom 2010 in OP pa še za nadaljnjih 7 %. |
| --- | --- |

(130)

V obravnavanem obdobju se je skupna potrošnja na trgu EU povečala za 9 %. Med letoma 2008 in 2009 je prišlo do strmega padca, in sicer za 16 %, domnevno zaradi globalnih negativnih učinkov gospodarske krize na trg, vendar je med letoma 2009 in 2010 potrošnja spet narasla za 21 %, med letom 2010 in OP pa še za nadaljnjih 7 %.

5.3.   Uvoz iz zadevne države

| (131) | Uvoz iz Indije v Unijo se je v obravnavanem obdobju razvijal tako:

  Tabela 3 | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Indije (v tonah) | 14 546 | 18 883 | 21 914 | 24 072 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 130 | 151 | 165 |
| Tržni delež | 12,1 % | 18,7 % | 17,9 % | 18,3 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 155 | 149 | 152 |
| Vir: | Eurostat in izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev izvoznikov. |

(131)

Uvoz iz Indije v Unijo se je v obravnavanem obdobju razvijal tako:

Tabela 3

2008

2009

2010

OP

Obseg uvoza iz Indije (v tonah)

14 546

18 883

21 914

24 072

Indeks (2008 = 100)

100

130

151

165

Tržni delež

12,1 %

18,7 %

17,9 %

18,3 %

Indeks (2008 = 100)

100

155

149

152

Vir:

Eurostat in izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev izvoznikov.

| (132) | V obravnavanem obdobju se je uvoz iz Indije znatno povečal, in sicer za 65 %. Povečanje je bilo največje med letoma 2008 in 2009, ko je uvoz poskočil za 30 %, potrošnja pa se je zmanjšala za 16 %. Letna stopnja rasti indijskega uvoza se je povečevala leta 2010 (+ 16 %) in v OP (+ 10 %). |
| --- | --- |

(132)

V obravnavanem obdobju se je uvoz iz Indije znatno povečal, in sicer za 65 %. Povečanje je bilo največje med letoma 2008 in 2009, ko je uvoz poskočil za 30 %, potrošnja pa se je zmanjšala za 16 %. Letna stopnja rasti indijskega uvoza se je povečevala leta 2010 (+ 16 %) in v OP (+ 10 %).

5.3.1.   Cene uvoza in nelojalno nižanje prodajnih cen

Tabela 4

| Uvoz iz Indije | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna cena v EUR/tono | 3 531 | 2 774 | 2 994 | 3 216 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 79 | 85 | 91 |
| Vir: | Eurostat in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU. |

Uvoz iz Indije

2008

2009

2010

OP

Povprečna cena v EUR/tono

3 531

2 774

2 994

3 216

Indeks (2008 = 100)

100

79

85

91

Vir:

Eurostat in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU.

| (133) | Povprečne cene uvoza iz Indije so se v obravnavanem obdobju znižale za skupaj 9 %. To pojasnjuje povečanje tržnega dela Indije z 12,1 % na 18,3 % v istem obdobju. Največje povečanje se je zgodilo med letoma 2008 in 2009, ko so indijski izvozniki pridobili več kot 6 odstotnih točk tržnega deleža. |
| --- | --- |

(133)

Povprečne cene uvoza iz Indije so se v obravnavanem obdobju znižale za skupaj 9 %. To pojasnjuje povečanje tržnega dela Indije z 12,1 % na 18,3 % v istem obdobju. Največje povečanje se je zgodilo med letoma 2008 in 2009, ko so indijski izvozniki pridobili več kot 6 odstotnih točk tržnega deleža.

| (134) | Za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v OP so se tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za to vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz Indije, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za obstoječe carine in stroške po uvozu. |
| --- | --- |

(134)

Za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v OP so se tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za to vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz Indije, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za obstoječe carine in stroške po uvozu.

| (135) | Ta primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine po morebitnih ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave, ko je izražen v odstotkih prihodkov vzorčenih proizvajalcev Unije v OP, je pokazal nelojalno nižanje prodajnih cen, ki se je gibalo med 3 % in 13 %. |
| --- | --- |

(135)

Ta primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine po morebitnih ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave, ko je izražen v odstotkih prihodkov vzorčenih proizvajalcev Unije v OP, je pokazal nelojalno nižanje prodajnih cen, ki se je gibalo med 3 % in 13 %.

5.4.   Gospodarski položaj industrije Unije

| (136) | V skladu s členom 8(4) osnovne uredbe je preučitev vpliva subvencioniranega uvoza iz Indije na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalcev, ki so bili v obravnavanem obdobju določeni za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(136)

V skladu s členom 8(4) osnovne uredbe je preučitev vpliva subvencioniranega uvoza iz Indije na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalcev, ki so bili v obravnavanem obdobju določeni za industrijo Unije.

5.4.1.   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Tabela 5

| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 69 514 | 56 396 | 62 213 | 51 800 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 81 | 89 | 75 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 140 743 | 127 200 | 128 796 | 111 455 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 90 | 92 | 79 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 49 % | 44 % | 48 % | 46 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 90 | 98 | 94 |
| Vir: | celotna industrija Unije |

2008

2009

2010

OP

Obseg proizvodnje (v tonah)

69 514

56 396

62 213

51 800

Indeks (2008 = 100)

100

81

89

75

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

140 743

127 200

128 796

111 455

Indeks (2008 = 100)

100

90

92

79

Izkoriščenost zmogljivosti

49 %

44 %

48 %

46 %

Indeks (2008 = 100)

100

90

98

94

Vir:

celotna industrija Unije

| (137) | Zgornja tabela prikazuje, da se je proizvodnja v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala, in sicer za 25 %. V skladu z zmanjšanim povpraševanjem je proizvodnja strmo padla, in sicer leta 2009 za 19 %, leta 2010 pa se je ponovno zvišala za približno 10 %. Čeprav se je potrošnja Unije v OP povečala za 7 %, se je proizvodnja Unije v primerjavi s preteklim letom spet zmanjšala za približno 17 %. |
| --- | --- |

(137)

Zgornja tabela prikazuje, da se je proizvodnja v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala, in sicer za 25 %. V skladu z zmanjšanim povpraševanjem je proizvodnja strmo padla, in sicer leta 2009 za 19 %, leta 2010 pa se je ponovno zvišala za približno 10 %. Čeprav se je potrošnja Unije v OP povečala za 7 %, se je proizvodnja Unije v primerjavi s preteklim letom spet zmanjšala za približno 17 %.

| (138) | Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za približno 21 %. Prav tako se je zmanjšala izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju, ki se je konstanto gibala pod 50 %. |
| --- | --- |

(138)

Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za približno 21 %. Prav tako se je zmanjšala izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju, ki se je konstanto gibala pod 50 %.

5.4.2.   Obseg prodaje in tržni delež

Tabela 6

| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje (v tonah) | 56 042 | 44 627 | 45 976 | 48 129 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 80 | 82 | 86 |
| Tržni delež | 46,5 % | 44,1 % | 37,6 % | 36,6 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 95 | 81 | 79 |
| Vir: | celotna industrija Unije |

2008

2009

2010

OP

Obseg prodaje (v tonah)

56 042

44 627

45 976

48 129

Indeks (2008 = 100)

100

80

82

86

Tržni delež

46,5 %

44,1 %

37,6 %

36,6 %

Indeks (2008 = 100)

100

95

81

79

Vir:

celotna industrija Unije

| (139) | Med povečevanjem potrošnje (+ 9 %) se je obseg prodaje podobnega izdelka po prodaji prvi neodvisni stranki v Uniji v obravnavanem obdobju zmanjšal za 14 %. Zato je tržni delež padel s 46,5 % leta 2008 na 36,6 % v OP. Po strmem padcu obsega prodaje leta 2009 (– 20 %) se je leta 2010 in v OP rahlo zvišal. |
| --- | --- |

(139)

Med povečevanjem potrošnje (+ 9 %) se je obseg prodaje podobnega izdelka po prodaji prvi neodvisni stranki v Uniji v obravnavanem obdobju zmanjšal za 14 %. Zato je tržni delež padel s 46,5 % leta 2008 na 36,6 % v OP. Po strmem padcu obsega prodaje leta 2009 (– 20 %) se je leta 2010 in v OP rahlo zvišal.

5.4.3.   Rast

| (140) | Potrošnja Unije se je povečala za 9 % med letom 2008 in OP. Vendar sta se obseg prodaje in tržni delež industrije Unije v istem obdobju zmanjšala, in sicer za 14 % oziroma 21 %. Istočasno se je uvoz iz Indije znatno povečal, in sicer za 65 %. |
| --- | --- |

(140)

Potrošnja Unije se je povečala za 9 % med letom 2008 in OP. Vendar sta se obseg prodaje in tržni delež industrije Unije v istem obdobju zmanjšala, in sicer za 14 % oziroma 21 %. Istočasno se je uvoz iz Indije znatno povečal, in sicer za 65 %.

5.4.4.   Zaposlovanje

Tabela 7

| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih oseb | 1 007 | 863 | 821 | 761 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 86 | 82 | 76 |
| Produktivnost (enota/zaposleni)

  Indeks (2008 = 100) | 100 | 95 | 110 | 99 |
| Vir: | celotna industrija Unije |

2008

2009

2010

OP

Število zaposlenih oseb

1 007

863

821

761

Indeks (2008 = 100)

100

86

82

76

Produktivnost (enota/zaposleni)

Indeks (2008 = 100)

100

95

110

99

Vir:

celotna industrija Unije

| (141) | Zaradi zmanjšanja dejavnosti industrije Unije se je število zaposlenih v obravnavanem obdobju ustrezno zmanjšalo za 24 %. Med letom 2008 in OP so se povprečni stroški dela na zaposlenega povečali za 6 %. |
| --- | --- |

(141)

Zaradi zmanjšanja dejavnosti industrije Unije se je število zaposlenih v obravnavanem obdobju ustrezno zmanjšalo za 24 %. Med letom 2008 in OP so se povprečni stroški dela na zaposlenega povečali za 6 %.

| (142) | Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjene s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšala, in sicer za 1 %. Najnižjo točko je dosegla leta 2009, potem pa se je do OP povečevala. |
| --- | --- |

(142)

Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjene s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšala, in sicer za 1 %. Najnižjo točko je dosegla leta 2009, potem pa se je do OP povečevala.

5.4.5.   Povprečne cene na enoto v Uniji

Tabela 8

| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto v EU za nepovezane stranke

  (EUR na tono) | 4 336 | 2 792 | 3 914 | 4 244 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 64 | 90 | 98 |
| Vir: | izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev. |

2008

2009

2010

OP

Cena na enoto v EU za nepovezane stranke

(EUR na tono)

4 336

2 792

3 914

4 244

Indeks (2008 = 100)

100

64

90

98

Vir:

izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev.

| (143) | V obravnavanem obdobju so se povprečne prodajne cene znižale za 2 %. Leta 2009 je bila industrija Unije prisiljena znižati prodajne cene za 36 % zaradi gospodarske krize in strmega upada uvoznih cen iz Indije (– 21 %). Med letom 2010 in OP so se prodajne cene industrije Unije spet zvišale. |
| --- | --- |

(143)

V obravnavanem obdobju so se povprečne prodajne cene znižale za 2 %. Leta 2009 je bila industrija Unije prisiljena znižati prodajne cene za 36 % zaradi gospodarske krize in strmega upada uvoznih cen iz Indije (– 21 %). Med letom 2010 in OP so se prodajne cene industrije Unije spet zvišale.

| (144) | Preiskava je pokazala, da se je znižanje prodajnih cen leta 2009 izrazilo v znižanju stroškov, ki so v primerjavi s stopnjo iz leta 2008 upadli za 18 %. Vzrok za ta padec stroškov je bil predvsem znižanje cen surovin, zlasti niklja, katerega cene so nestabilne. Vendar je bila industrija Unije zaradi razširitve indijskega uvoza po nizkih cenah leta 2009 prisiljena znižati prodajne cene v večji meri, kot so se znižali stroški. |
| --- | --- |

(144)

Preiskava je pokazala, da se je znižanje prodajnih cen leta 2009 izrazilo v znižanju stroškov, ki so v primerjavi s stopnjo iz leta 2008 upadli za 18 %. Vzrok za ta padec stroškov je bil predvsem znižanje cen surovin, zlasti niklja, katerega cene so nestabilne. Vendar je bila industrija Unije zaradi razširitve indijskega uvoza po nizkih cenah leta 2009 prisiljena znižati prodajne cene v večji meri, kot so se znižali stroški.

5.4.6.   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

Tabela 9

| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje EU (% neto prodaje)


  Indeks (2008 = 100) | – 100 | – 442 | –74 | –24 |
| Denarni tok

  Indeks (2008 = 100) | – 100 | –1 827 | –40 | 171 |
| Naložbe (EUR)

  Indeks (2008 = 100) | 100 | 29 | 59 | 6 |
| Donosnost naložb

  Indeks (2008 = 100) | – 100 | – 284 | –59 | –28 |
| Vir: | izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU. |

2008

2009

2010

OP

Dobičkonosnost prodaje EU (% neto prodaje)

Indeks (2008 = 100)

– 100

– 442

–74

–24

Denarni tok

Indeks (2008 = 100)

– 100

–1 827

–40

171

Naložbe (EUR)

Indeks (2008 = 100)

100

29

59

6

Donosnost naložb

Indeks (2008 = 100)

– 100

– 284

–59

–28

Vir:

izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU.

| (145) | Preiskava je pokazala, da so bile cene industrije Unije pod pritiskom zaradi uvoza pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla iz Indije, čeprav se je upad prodajnih cen delno izrazil v znižanju stroškov. Dobičkonosnost industrije Unije je bila negativna od začetka obravnavanega obdobja. Zlasti leta 2009 je bila industrija Unije zaradi povečanja indijskega uvoza po nizkih cenah prisiljena znižati prodajne cene v večji meri, kot so se znižali stroški. To je v navedenem letu privedlo do znatnega upada dobičkonosnosti. Vendar se je leta 2010 in v OP dobičkonosnost izboljšala, čeprav je še vedno ostala negativna. |
| --- | --- |

(145)

Preiskava je pokazala, da so bile cene industrije Unije pod pritiskom zaradi uvoza pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla iz Indije, čeprav se je upad prodajnih cen delno izrazil v znižanju stroškov. Dobičkonosnost industrije Unije je bila negativna od začetka obravnavanega obdobja. Zlasti leta 2009 je bila industrija Unije zaradi povečanja indijskega uvoza po nizkih cenah prisiljena znižati prodajne cene v večji meri, kot so se znižali stroški. To je v navedenem letu privedlo do znatnega upada dobičkonosnosti. Vendar se je leta 2010 in v OP dobičkonosnost izboljšala, čeprav je še vedno ostala negativna.

| (146) | Denarni tok, ki industriji omogoča, da sama financira svoje dejavnosti, je sledil podobnemu gibanju kot dobičkonosnost. Najnižjo točko je dosegel leta 2009, potem pa se je njegovo gibanje začelo dvigati, v OP pa je postalo pozitivno. |
| --- | --- |

(146)

Denarni tok, ki industriji omogoča, da sama financira svoje dejavnosti, je sledil podobnemu gibanju kot dobičkonosnost. Najnižjo točko je dosegel leta 2009, potem pa se je njegovo gibanje začelo dvigati, v OP pa je postalo pozitivno.

| (147) | Po naložbah v proizvodnjo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla leta 2008 so se v obravnavanem obdobju naložbe zmanjšale za približno 94 %. Donosnost naložb je imela v obravnavanem obdobju podoben negativen razvoj zaradi negativnih rezultatov industrije Unije in je ves čas ostala negativna. |
| --- | --- |

(147)

Po naložbah v proizvodnjo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla leta 2008 so se v obravnavanem obdobju naložbe zmanjšale za približno 94 %. Donosnost naložb je imela v obravnavanem obdobju podoben negativen razvoj zaradi negativnih rezultatov industrije Unije in je ves čas ostala negativna.

| (148) | Razvoj dobičkonosnosti, denarni tok in nizka stopnja naložb kažejo na dejstvo, da so vzorčeni proizvajalci EU mogoče imeli težave z zbiranjem kapitala. |
| --- | --- |

(148)

Razvoj dobičkonosnosti, denarni tok in nizka stopnja naložb kažejo na dejstvo, da so vzorčeni proizvajalci EU mogoče imeli težave z zbiranjem kapitala.

5.4.7.   Zaloge

Tabela 10

| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge industrije Unije

  Indeks (2008 = 100) | 100 | 92 | 100 | 103 |
| Vir: | izpolnjeni vprašalniki. |

2008

2009

2010

OP

Končne zaloge industrije Unije

Indeks (2008 = 100)

100

92

100

103

Vir:

izpolnjeni vprašalniki.

| (149) | Raven zalog vzorčene industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 3 %. Leta 2009 se je raven končnih zalog zmanjšala za 8 %, leta 2010 in v OP pa je narasla, in sicer za 8 % oziroma 3 %. |
| --- | --- |

(149)

Raven zalog vzorčene industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 3 %. Leta 2009 se je raven končnih zalog zmanjšala za 8 %, leta 2010 in v OP pa je narasla, in sicer za 8 % oziroma 3 %.

5.4.8.   Višina stopnje subvencije

| (150) | Glede na obseg, tržni delež in cene subvencioniranega uvoza iz Indije vpliva dejanskih stopenj subvencioniranja na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega. |
| --- | --- |

(150)

Glede na obseg, tržni delež in cene subvencioniranega uvoza iz Indije vpliva dejanskih stopenj subvencioniranja na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.

5.5.   Sklep o škodi

| (151) | Preiskava je pokazala, da se je v obravnavanem obdobju poslabšala večina kazalnikov škode, kot so proizvodnja (– 25 %), izkoriščenost zmogljivosti (– 6 %), obseg prodaje (– 14 %), tržni delež (– 21 %) in zaposlovanje (– 24 %). Med povečanjem potrošnje sta upadla tako obseg prodaje kot tržni delež. Obseg prodaje se je v primerjavi z letom 2009 rahlo povišal leta 2010 in v OP, vendar industrija Unije ni mogla več pridobiti izgubljenega tržnega deleža zaradi povečanja indijskega uvoza, ki je v obravnavanem obdobju enakomerno naraščal, po cenah, ki so nenehno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. |
| --- | --- |

(151)

Preiskava je pokazala, da se je v obravnavanem obdobju poslabšala večina kazalnikov škode, kot so proizvodnja (– 25 %), izkoriščenost zmogljivosti (– 6 %), obseg prodaje (– 14 %), tržni delež (– 21 %) in zaposlovanje (– 24 %). Med povečanjem potrošnje sta upadla tako obseg prodaje kot tržni delež. Obseg prodaje se je v primerjavi z letom 2009 rahlo povišal leta 2010 in v OP, vendar industrija Unije ni mogla več pridobiti izgubljenega tržnega deleža zaradi povečanja indijskega uvoza, ki je v obravnavanem obdobju enakomerno naraščal, po cenah, ki so nenehno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije.

| (152) | Poleg tega so bili resno prizadeti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot sta denarni tok in dobičkonosnost. To pomeni, da je bila oslabljena tudi zmožnost industrije Unije za zbiranje kapitala. |
| --- | --- |

(152)

Poleg tega so bili resno prizadeti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot sta denarni tok in dobičkonosnost. To pomeni, da je bila oslabljena tudi zmožnost industrije Unije za zbiranje kapitala.

| (153) | Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 8(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(153)

Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 8(5) osnovne uredbe.

6.   VZROČNA ZVEZA

6.1.   Uvod

| (154) | V skladu s členom 8(5) in (6) osnovne uredbe se je preučilo, ali je subvencionirani uvoz s poreklom iz Indije povzročil industriji Unije takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg subvencioniranega uvoza so bili preverjeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo proizvajalcem Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ni bila pripisana subvencioniranemu uvozu. |
| --- | --- |

(154)

V skladu s členom 8(5) in (6) osnovne uredbe se je preučilo, ali je subvencionirani uvoz s poreklom iz Indije povzročil industriji Unije takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg subvencioniranega uvoza so bili preverjeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo proizvajalcem Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ni bila pripisana subvencioniranemu uvozu.

6.2.   Učinek subvencioniranega uvoza

| (155) | Preiskava je pokazala, da se je potrošnja Unije v obravnavanemu obdobju povečala za 9 %, obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal za 14 %, tržni delež pa je padel za 21 %. Istočasno se je subvencionirani uvoz iz Indije zelo povečal, in sicer za 65 %, s čimer se je povečal tudi tržni delež subvencioniranega uvoza, in sicer za 52 %. |
| --- | --- |

(155)

Preiskava je pokazala, da se je potrošnja Unije v obravnavanemu obdobju povečala za 9 %, obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal za 14 %, tržni delež pa je padel za 21 %. Istočasno se je subvencionirani uvoz iz Indije zelo povečal, in sicer za 65 %, s čimer se je povečal tudi tržni delež subvencioniranega uvoza, in sicer za 52 %.

| (156) | Leta 2010 in v OP se je potrošnja Unije povečala hkrati s splošno oživitvijo gospodarstva. Vendar se je obseg prodaje industrije Unije le rahlo povečal, in sicer leta 2010 (+ 3 %) in v OP (+ 4,7 %). Po drugi strani pa je preiskava pokazala letno povečanje indijskega uvoza za 16 % leta 2010 in 10 % v OP. |
| --- | --- |

(156)

Leta 2010 in v OP se je potrošnja Unije povečala hkrati s splošno oživitvijo gospodarstva. Vendar se je obseg prodaje industrije Unije le rahlo povečal, in sicer leta 2010 (+ 3 %) in v OP (+ 4,7 %). Po drugi strani pa je preiskava pokazala letno povečanje indijskega uvoza za 16 % leta 2010 in 10 % v OP.

| (157) | Subvencionirani uvoz iz Indije je pritiskal na industrijo Unije zlasti leta 2009, ko je v primerjavi z letom 2008 narasel za 30 % in pridobil 6,6 odstotnih točk tržnega deleža. Istega leta je prodaja industrije Unije upadla za 20 %. |
| --- | --- |

(157)

Subvencionirani uvoz iz Indije je pritiskal na industrijo Unije zlasti leta 2009, ko je v primerjavi z letom 2008 narasel za 30 % in pridobil 6,6 odstotnih točk tržnega deleža. Istega leta je prodaja industrije Unije upadla za 20 %.

| (158) | Pritisk na cene leta 2009 je pomenil, da so se povprečne uvozne cene iz Indije zmanjšale za 21 % in prisilile industrijo Unije, da je znižala svoje prodajne cene za 36 %. To znižanje prodajnih cen je bilo večje od znižanja stroškov. Ta situacija je privedla do znatnega upada dobičkonosnosti, ki je leta 2009 močno padla. |
| --- | --- |

(158)

Pritisk na cene leta 2009 je pomenil, da so se povprečne uvozne cene iz Indije zmanjšale za 21 % in prisilile industrijo Unije, da je znižala svoje prodajne cene za 36 %. To znižanje prodajnih cen je bilo večje od znižanja stroškov. Ta situacija je privedla do znatnega upada dobičkonosnosti, ki je leta 2009 močno padla.

| (159) | Uvozne cene iz Indije so se v obravnavanem obdobju znižale za skupno 9 %, pri čemer so ves čas ostale nižje od uvoznih cen iz ostalega sveta in prodajnih cen industrije Unije. |
| --- | --- |

(159)

Uvozne cene iz Indije so se v obravnavanem obdobju znižale za skupno 9 %, pri čemer so ves čas ostale nižje od uvoznih cen iz ostalega sveta in prodajnih cen industrije Unije.

| (160) | Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da je imelo obsežno povečanje subvencioniranega uvoza iz Indije po cenah, ki so nenehno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, odločilno vlogo pri znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, kar se odraža v njenem slabem finančnem položaju, znatnemu upadu obsega prodaje in tržnega deleža ter poslabšanju večine kazalcev škode. |
| --- | --- |

(160)

Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da je imelo obsežno povečanje subvencioniranega uvoza iz Indije po cenah, ki so nenehno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, odločilno vlogo pri znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, kar se odraža v njenem slabem finančnem položaju, znatnemu upadu obsega prodaje in tržnega deleža ter poslabšanju večine kazalcev škode.

6.3.   Učinek drugih dejavnikov

6.3.1.   Uvoz iz drugih tretjih držav

Tabela 11

| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v tonah | 50 010 | 37 633 | 54 454 | 59 255 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 75 | 109 | 118 |
| Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav | 41,5 % | 37,2 % | 44,5 % | 45,1 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 90 | 107 | 109 |
| Povprečna uvozna cena iz drugih tretjih držav v EUR/tono | 5 380 | 5 236 | 5 094 | 5 234 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 97 | 95 | 97 |
| Obseg uvoza iz Malezije (v tonah) | 13 712 | 9 810 | 9 611 | 9 966 |
| Tržni delež uvoza iz Malezije | 11,4 % | 9,7 % | 7,9 % | 7,6 % |
| Povprečna uvozna cena iz Malezije v EUR/tono | 4 203 | 2 963 | 3 324 | 3 633 |
| Obseg uvoza iz Filipinov (v tonah) | 7 046 | 5 406 | 15 576 | 18 149 |
| Tržni delež uvoza iz Filipinov | 5,8 % | 5,3 % | 12,7 % | 13,8 % |
| Povprečna uvozna cena iz Filipinov v EUR/tono | 4 645 | 3 474 | 3 714 | 3 912 |
| Obseg uvoza iz Ljudske republike Kitajske (v tonah) | 2 332 | 2 452 | 3 217 | 3 288 |
| Tržni delež uvoza iz Ljudske republike Kitajske | 1,9 % | 2,4 % | 2,6 % | 2,5 % |
| Povprečna uvozna cena iz Ljudske republike Kitajske v EUR/tono | 4 004 | 4 561 | 5 272 | 5 648 |
| Obseg uvoza iz Tajvana (v tonah) | 4 304 | 3 703 | 6 451 | 6 640 |
| Tržni delež uvoza iz Tajvana | 3,6 % | 3,7 % | 5,3 % | 5,1 % |
| Povprečna uvozna cena iz Tajvana v EUR/tono | 5 092 | 4 719 | 4 755 | 4 943 |
| Vir: | Eurostat. |

2008

2009

2010

OP

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v tonah

50 010

37 633

54 454

59 255

Indeks (2008 = 100)

100

75

109

118

Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav

41,5 %

37,2 %

44,5 %

45,1 %

Indeks (2008 = 100)

100

90

107

109

Povprečna uvozna cena iz drugih tretjih držav v EUR/tono

5 380

5 236

5 094

5 234

Indeks (2008 = 100)

100

97

95

97

Obseg uvoza iz Malezije (v tonah)

13 712

9 810

9 611

9 966

Tržni delež uvoza iz Malezije

11,4 %

9,7 %

7,9 %

7,6 %

Povprečna uvozna cena iz Malezije v EUR/tono

4 203

2 963

3 324

3 633

Obseg uvoza iz Filipinov (v tonah)

7 046

5 406

15 576

18 149

Tržni delež uvoza iz Filipinov

5,8 %

5,3 %

12,7 %

13,8 %

Povprečna uvozna cena iz Filipinov v EUR/tono

4 645

3 474

3 714

3 912

Obseg uvoza iz Ljudske republike Kitajske (v tonah)

2 332

2 452

3 217

3 288

Tržni delež uvoza iz Ljudske republike Kitajske

1,9 %

2,4 %

2,6 %

2,5 %

Povprečna uvozna cena iz Ljudske republike Kitajske v EUR/tono

4 004

4 561

5 272

5 648

Obseg uvoza iz Tajvana (v tonah)

4 304

3 703

6 451

6 640

Tržni delež uvoza iz Tajvana

3,6 %

3,7 %

5,3 %

5,1 %

Povprečna uvozna cena iz Tajvana v EUR/tono

5 092

4 719

4 755

4 943

Vir:

Eurostat.

| (161) | Na podlagi Eurostatovih podatkov se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza v Unijo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla s poreklom drugih tretjih držav povečal za 18 %. Istočasno so se v obravnavanem obdobju povprečne uvozne cene znižale za približno 3 %, njihov tržni delež pa se je povečal za približno 9 %. |
| --- | --- |

(161)

Na podlagi Eurostatovih podatkov se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza v Unijo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla s poreklom drugih tretjih držav povečal za 18 %. Istočasno so se v obravnavanem obdobju povprečne uvozne cene znižale za približno 3 %, njihov tržni delež pa se je povečal za približno 9 %.

| (162) | Od 19. novembra 2005 veljajo protidampinški ukrepi na uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana. Ne glede na ukrepe se je v obravnavanem obdobju ta uvoz znatno povečal, čeprav so tržni deleži v OP ostali skromni, in sicer 2,5 % oziroma 5,1 %. Drugi glavni viri uvoza so Filipini in Malezija. V obravnavanem obdobju se je znatno povečal uvoz zlasti s Filipinov, s čimer se je povečal tudi tržni delež uvoza s Filipinov, in sicer s 5,8 % leta 2008 na 13,8 % v OP. |
| --- | --- |

(162)

Od 19. novembra 2005 veljajo protidampinški ukrepi na uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana. Ne glede na ukrepe se je v obravnavanem obdobju ta uvoz znatno povečal, čeprav so tržni deleži v OP ostali skromni, in sicer 2,5 % oziroma 5,1 %. Drugi glavni viri uvoza so Filipini in Malezija. V obravnavanem obdobju se je znatno povečal uvoz zlasti s Filipinov, s čimer se je povečal tudi tržni delež uvoza s Filipinov, in sicer s 5,8 % leta 2008 na 13,8 % v OP.

| (163) | V Maleziji je bilo v obravnavanem obdobju gibanje na splošno padajoče, vendar je bil tržni delež uvoza v OP še vedno 7,6 %. Obseg uvoza s Filipinov se je v OP znatno povečal. Vendar, kakor je navedeno spodaj, je bila povprečna uvozna cena dosti višja, in sicer okoli 20 %, od povprečne cene indijskih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla. |
| --- | --- |

(163)

V Maleziji je bilo v obravnavanem obdobju gibanje na splošno padajoče, vendar je bil tržni delež uvoza v OP še vedno 7,6 %. Obseg uvoza s Filipinov se je v OP znatno povečal. Vendar, kakor je navedeno spodaj, je bila povprečna uvozna cena dosti višja, in sicer okoli 20 %, od povprečne cene indijskih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla.

| (164) | Povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav so v obravnavanem obdobju ostale dokaj stabilne in so bile nenehno nad povprečnimi prodajnimi cenami industrije Unije in povprečnimi uvoznimi cenami iz Indije. |
| --- | --- |

(164)

Povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav so v obravnavanem obdobju ostale dokaj stabilne in so bile nenehno nad povprečnimi prodajnimi cenami industrije Unije in povprečnimi uvoznimi cenami iz Indije.

| (165) | Na podlagi navedenega je bilo začasno ugotovljeno, da uvoz iz drugih tretjih držav ni prekinil vzročne zveze med ugotovljenim subvencioniranim uvozom iz Indije in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(165)

Na podlagi navedenega je bilo začasno ugotovljeno, da uvoz iz drugih tretjih držav ni prekinil vzročne zveze med ugotovljenim subvencioniranim uvozom iz Indije in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

6.3.2.   Gospodarska kriza

| (166) | Gospodarska kriza delno pojasnjuje zmanjšanje potrošnje Unije leta 2009. Vendar je treba še posebej poudariti, da se je ne glede na 16-odstotno zmanjšanje potrošnje leta 2009 obseg indijskega izvoza povečal za 30 %. |
| --- | --- |

(166)

Gospodarska kriza delno pojasnjuje zmanjšanje potrošnje Unije leta 2009. Vendar je treba še posebej poudariti, da se je ne glede na 16-odstotno zmanjšanje potrošnje leta 2009 obseg indijskega izvoza povečal za 30 %.

| (167) | Leta 2010 in v OP se je potrošnja Unije povečala hkrati s splošno oživitvijo gospodarstva. Vendar se je obseg prodaje industrije Unije le rahlo povečal, za 3 % leta 2010 in za 4,7 % v OP. To je primerljivo z letnim povečanjem indijskega uvoza za 16 % oziroma 10 %. |
| --- | --- |

(167)

Leta 2010 in v OP se je potrošnja Unije povečala hkrati s splošno oživitvijo gospodarstva. Vendar se je obseg prodaje industrije Unije le rahlo povečal, za 3 % leta 2010 in za 4,7 % v OP. To je primerljivo z letnim povečanjem indijskega uvoza za 16 % oziroma 10 %.

| (168) | V običajnih gospodarskih razmerah in odsotnosti močnega cenovnega pritiska subvencioniranega uvoza bi industrija Unije lahko imela nekaj težav pri spopadanju z zmanjšanjem potrošnje in posledičnim zvišanjem fiksnih stroškov na enoto zaradi manjše izkoriščenosti zmogljivosti. Vendar je subvencionirani uvoz povečal učinek gospodarske krize in tudi ob splošni oživitvi gospodarstva si industrija Unije ni mogla opomoči in ponovno pridobiti tržnega deleža, ki ga je izgubila zaradi indijskega uvoza. |
| --- | --- |

(168)

V običajnih gospodarskih razmerah in odsotnosti močnega cenovnega pritiska subvencioniranega uvoza bi industrija Unije lahko imela nekaj težav pri spopadanju z zmanjšanjem potrošnje in posledičnim zvišanjem fiksnih stroškov na enoto zaradi manjše izkoriščenosti zmogljivosti. Vendar je subvencionirani uvoz povečal učinek gospodarske krize in tudi ob splošni oživitvi gospodarstva si industrija Unije ni mogla opomoči in ponovno pridobiti tržnega deleža, ki ga je izgubila zaradi indijskega uvoza.

| (169) | Čeprav je gospodarska kriza v obdobju 2008–2009 morda prispevala k slabi uspešnosti industrije Unije, ni mogla imeti takega učinka, da bi prekinila vzročno zvezo med subvencioniranim uvozom in stanjem škode industrije Unije. |
| --- | --- |

(169)

Čeprav je gospodarska kriza v obdobju 2008–2009 morda prispevala k slabi uspešnosti industrije Unije, ni mogla imeti takega učinka, da bi prekinila vzročno zvezo med subvencioniranim uvozom in stanjem škode industrije Unije.

6.3.3.   Izvoz vzorčene industrije Unije

Tabela 12

| | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izvoz v tonah | 967 | 689 | 933 | 884 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 71 | 97 | 91 |
| Prodajna cena na enoto v EUR | 4 770 | 3 060 | 4 020 | 4 313 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 64 | 84 | 90 |

2008

2009

2010

OP

Izvoz v tonah

967

689

933

884

Indeks (2008 = 100)

100

71

97

91

Prodajna cena na enoto v EUR

4 770

3 060

4 020

4 313

Indeks (2008 = 100)

100

64

84

90

| (170) | V obravnavanem obdobju se je obseg izvoza vzorčene industrije Unije zmanjšal za 9 %, povprečne izvozne cene pa so se znižale za 10 %. Čeprav ni izključeno, da je negativno gibanje v opravljenem izvozu posledično negativno vplivalo na industrijo Unije, se šteje, da glede na majhen obseg izvoza v povezavi s prodajo na trgu Unije ta učinek ni dovolj velik, da bi prekinil vzročno zvezo med subvencioniranim uvozom in ugotovljeno škodo. |
| --- | --- |

(170)

V obravnavanem obdobju se je obseg izvoza vzorčene industrije Unije zmanjšal za 9 %, povprečne izvozne cene pa so se znižale za 10 %. Čeprav ni izključeno, da je negativno gibanje v opravljenem izvozu posledično negativno vplivalo na industrijo Unije, se šteje, da glede na majhen obseg izvoza v povezavi s prodajo na trgu Unije ta učinek ni dovolj velik, da bi prekinil vzročno zvezo med subvencioniranim uvozom in ugotovljeno škodo.

6.4.   Sklep o vzročni zvezi

| (171) | Zgornja analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež nizkocenovnega subvencioniranega uvoza s poreklom iz Indije v obravnavanem obdobju bistveno povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno da je ta uvoz nenehoma nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije na trgu Unije. |
| --- | --- |

(171)

Zgornja analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež nizkocenovnega subvencioniranega uvoza s poreklom iz Indije v obravnavanem obdobju bistveno povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno da je ta uvoz nenehoma nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije na trgu Unije.

| (172) | To povečanje obsega in tržnega deleža subvencioniranega indijskega uvoza se je nadaljevalo, tudi leta 2009, ko je potrošnja Unije upadla za 16 % in sovpadla z negativnim razvojem tržnega deleža industrije Unije v istem obdobju. |
| --- | --- |

(172)

To povečanje obsega in tržnega deleža subvencioniranega indijskega uvoza se je nadaljevalo, tudi leta 2009, ko je potrošnja Unije upadla za 16 % in sovpadla z negativnim razvojem tržnega deleža industrije Unije v istem obdobju.

| (173) | Od leta 2008, ko se je začel gospodarski upad in strm padec potrošnje Unije, so indijski proizvajalci izvozniki uspeli znatno povečati njihov tržni delež. To je sovpadlo z negativnim razvojem tržnega deleža industrije Unije ter strmim upadom dobičkonosnosti in drugih finančnih kazalnikov. V obravnavanem obdobju je imel porast nizkocenovnega subvencioniranega uvoza iz Indije, ki je neprenehoma nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, na splošno negativen vpliv na finančno stanje industrije Unije. Čeprav se je stanje rahlo izboljšalo tik pred OP, industrija Unije ni mogla več pridobiti izgubljenega tržnega deleža, zato je dobičkonosnost ostala negativna. |
| --- | --- |

(173)

Od leta 2008, ko se je začel gospodarski upad in strm padec potrošnje Unije, so indijski proizvajalci izvozniki uspeli znatno povečati njihov tržni delež. To je sovpadlo z negativnim razvojem tržnega deleža industrije Unije ter strmim upadom dobičkonosnosti in drugih finančnih kazalnikov. V obravnavanem obdobju je imel porast nizkocenovnega subvencioniranega uvoza iz Indije, ki je neprenehoma nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, na splošno negativen vpliv na finančno stanje industrije Unije. Čeprav se je stanje rahlo izboljšalo tik pred OP, industrija Unije ni mogla več pridobiti izgubljenega tržnega deleža, zato je dobičkonosnost ostala negativna.

| (174) | Analiza drugih znanih dejavnikov, vključno z gospodarsko krizo, ki bi lahko škodovali industriji Unije, je pokazala, da ti dejavniki niso takšni, da bi prekinili vzročno zvezo, vzpostavljeno med subvencioniranim uvozom iz Indije in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(174)

Analiza drugih znanih dejavnikov, vključno z gospodarsko krizo, ki bi lahko škodovali industriji Unije, je pokazala, da ti dejavniki niso takšni, da bi prekinili vzročno zvezo, vzpostavljeno med subvencioniranim uvozom iz Indije in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (175) | Glede na navedeno analizo se začasno sklene, da je subvencionirani uvoz iz Indije povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 8(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(175)

Glede na navedeno analizo se začasno sklene, da je subvencionirani uvoz iz Indije povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 8(5) osnovne uredbe.

7.   INTERES UNIJE

7.1.   Uvodna opomba

| (176) | V skladu s členom 31 osnovne uredbe je Komisija preučila, ali so kljub sklepu o škodljivem subvencioniranju obstajali tehtni razlogi, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na presoji vseh različnih vpletenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(176)

V skladu s členom 31 osnovne uredbe je Komisija preučila, ali so kljub sklepu o škodljivem subvencioniranju obstajali tehtni razlogi, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na presoji vseh različnih vpletenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka.

7.2.   Interes industrije Unije

| (177) | Industrija Unije je zaradi subvencioniranega uvoza iz Indije utrpela znatno škodo. Opozoriti je treba, da je v obravnavanem obdobju večina kazalnikov škode pokazala negativno gibanje. Brez ukrepov se zdi, da se nadaljnjemu poslabšanju položaja industrije Unije ne bo mogoče izogniti. |
| --- | --- |

(177)

Industrija Unije je zaradi subvencioniranega uvoza iz Indije utrpela znatno škodo. Opozoriti je treba, da je v obravnavanem obdobju večina kazalnikov škode pokazala negativno gibanje. Brez ukrepov se zdi, da se nadaljnjemu poslabšanju položaja industrije Unije ne bo mogoče izogniti.

| (178) | Pričakuje se, da se bodo z uvedbo začasnih izravnalnih dajatev ponovno vzpostavile učinkovite razmere za trgovanje na trgu Unije, kar bo industriji Unije omogočilo uskladitev cen izdelka v preiskavi tako, da bodo odražale stroške različnih sestavnih delov in tržne razmere. Pričakuje se lahko tudi, da se bo z uvedbo začasnih ukrepov industriji Unije omogočila povrnitev vsaj dela tržnega deleža, ki ga je izgubila v obravnavanem obdobju, kar bi dodatno pozitivno vplivalo na dobičkonosnost in njen celoten finančni položaj. |
| --- | --- |

(178)

Pričakuje se, da se bodo z uvedbo začasnih izravnalnih dajatev ponovno vzpostavile učinkovite razmere za trgovanje na trgu Unije, kar bo industriji Unije omogočilo uskladitev cen izdelka v preiskavi tako, da bodo odražale stroške različnih sestavnih delov in tržne razmere. Pričakuje se lahko tudi, da se bo z uvedbo začasnih ukrepov industriji Unije omogočila povrnitev vsaj dela tržnega deleža, ki ga je izgubila v obravnavanem obdobju, kar bi dodatno pozitivno vplivalo na dobičkonosnost in njen celoten finančni položaj.

| (179) | Če se ukrepi ne uvedejo, je pričakovati nadaljnje izgube tržnega deleža, industrija Unije pa bi še vedno imela izgubo. To srednjeročno in dolgoročno ne bi bilo vzdržno. Glede na nastale izgube in visoko stopnjo naložb v proizvodnjo na začetku obravnavanega obdobja je mogoče pričakovati, da večina proizvajalcev Unije brez uvedbe ukrepov ne bo mogla povrniti svojih naložb. Poleg tega je pričakovati, da bo uvedba izravnalnih ukrepov pomagala ohraniti zaposlovanje, ki se je v obravnavanem obdobju neprenehoma zmanjševalo. |
| --- | --- |

(179)

Če se ukrepi ne uvedejo, je pričakovati nadaljnje izgube tržnega deleža, industrija Unije pa bi še vedno imela izgubo. To srednjeročno in dolgoročno ne bi bilo vzdržno. Glede na nastale izgube in visoko stopnjo naložb v proizvodnjo na začetku obravnavanega obdobja je mogoče pričakovati, da večina proizvajalcev Unije brez uvedbe ukrepov ne bo mogla povrniti svojih naložb. Poleg tega je pričakovati, da bo uvedba izravnalnih ukrepov pomagala ohraniti zaposlovanje, ki se je v obravnavanem obdobju neprenehoma zmanjševalo.

| (180) | Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba izravnalnih dajatev v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(180)

Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba izravnalnih dajatev v interesu industrije Unije.

7.3.   Interes uporabnikov in uvoznikov

| (181) | V tej preiskavi uporabniki niso sodelovali. Kontaktiranih je bilo 20 uporabnikov, vendar nobeden ni izpolnil vprašalnikov, ki so jim bili poslani. Vprašalniki so bili poslani tudi dvem nepovezanim uvoznikom, ki sta bila pripravljena sodelovati, vendar vprašalnikov nista izpolnila. |
| --- | --- |

(181)

V tej preiskavi uporabniki niso sodelovali. Kontaktiranih je bilo 20 uporabnikov, vendar nobeden ni izpolnil vprašalnikov, ki so jim bili poslani. Vprašalniki so bili poslani tudi dvem nepovezanim uvoznikom, ki sta bila pripravljena sodelovati, vendar vprašalnikov nista izpolnila.

| (182) | Opozoriti je treba, da je bilo sodelovanje uporabnikov tudi v predhodnih preiskavah istega izdelka zelo omejeno. V nedavnem pregledu zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana, so bili kontaktirani isti uporabniki, vendar tudi v navedeni preiskavi (5) ni sodeloval nobeden od njih. |
| --- | --- |

(182)

Opozoriti je treba, da je bilo sodelovanje uporabnikov tudi v predhodnih preiskavah istega izdelka zelo omejeno. V nedavnem pregledu zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana, so bili kontaktirani isti uporabniki, vendar tudi v navedeni preiskavi (5) ni sodeloval nobeden od njih.

| (183) | V pritožbi je bilo navedeno, da bi bil učinek na uporabnike zanemarljiv, če bi se uvedli ukrepi na uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla iz Indije, glede na to, da pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla predstavljalo le del njihovih skupnih stroškov. V pritožbi je bila navedena ocena deleža stroškov pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla pri proizvodnji avtomobila in pralnega/pomivalnega stroja. V obeh primerih je bilo ugotovljeno, da pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla predstavljajo zanemarljiv delež skupnih stroškov proizvodnje teh izdelkov. |
| --- | --- |

(183)

V pritožbi je bilo navedeno, da bi bil učinek na uporabnike zanemarljiv, če bi se uvedli ukrepi na uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla iz Indije, glede na to, da pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla predstavljalo le del njihovih skupnih stroškov. V pritožbi je bila navedena ocena deleža stroškov pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla pri proizvodnji avtomobila in pralnega/pomivalnega stroja. V obeh primerih je bilo ugotovljeno, da pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla predstavljajo zanemarljiv delež skupnih stroškov proizvodnje teh izdelkov.

| (184) | Glede na nizko izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije (46 % v OP) ne bi bilo tveganja pomanjkanja ponudbe na trgu, če bi bili uvedeni ukrepi za indijski uvoz. Poleg tega obstajajo drugi viri ponudbe, kot je uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla iz drugih držav, za katere se ne uporabljajo nobeni ukrepi. |
| --- | --- |

(184)

Glede na nizko izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije (46 % v OP) ne bi bilo tveganja pomanjkanja ponudbe na trgu, če bi bili uvedeni ukrepi za indijski uvoz. Poleg tega obstajajo drugi viri ponudbe, kot je uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla iz drugih držav, za katere se ne uporabljajo nobeni ukrepi.

| (185) | Nazadnje je raven predlaganih ukrepov zmerna in je zato pričakovati, da bo uvoz iz Indije še naprej prihajal na trg EU, vendar po poštenih cenah. |
| --- | --- |

(185)

Nazadnje je raven predlaganih ukrepov zmerna in je zato pričakovati, da bo uvoz iz Indije še naprej prihajal na trg EU, vendar po poštenih cenah.

7.4.   Sklep o interesu Unije

| (186) | Glede na navedeno se začasno sklene, da na podlagi razpoložljivih informacij v zvezi z interesom Unije ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(186)

Glede na navedeno se začasno sklene, da na podlagi razpoložljivih informacij v zvezi z interesom Unije ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Indije.

8.   ZAČASNI IZRAVNALNI UKREPI

8.1.   Stopnja odprave škode

| (187) | Glede na sklepe o subvencioniranju, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne izravnalne ukrepe, da se prepreči, da bi subvencionirani uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(187)

Glede na sklepe o subvencioniranju, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne izravnalne ukrepe, da se prepreči, da bi subvencionirani uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

| (188) | Za določitev ravni teh ukrepov so se upoštevale ugotovljene stopnje subvencioniranja in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ne da bi ta stopnja presegla ugotovljeno stopnjo subvencije. |
| --- | --- |

(188)

Za določitev ravni teh ukrepov so se upoštevale ugotovljene stopnje subvencioniranja in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ne da bi ta stopnja presegla ugotovljeno stopnjo subvencije.

| (189) | Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega subvencioniranja, je bilo ugotovljeno, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v panogi lahko ustvarila v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez subvencioniranega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Uniji. Šteje se, da mora dobiček, ki se lahko doseže brez subvencioniranega uvoza, temeljiti na stopnji dobička pred odbitkom davka vzorčenih proizvajalcev Unije v letu 2007, tj. pred obravnavanim obdobjem, ko je bila industrija še donosna. Zato se šteje, da se lahko stopnja dobička, ki znaša 7 % prihodka od prodaje, obravnava kot ustrezna minimalna stopnja, ki jo lahko industrija Unije po pričakovanju doseže brez škodljivega subvencioniranja. |
| --- | --- |

(189)

Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega subvencioniranja, je bilo ugotovljeno, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v panogi lahko ustvarila v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez subvencioniranega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Uniji. Šteje se, da mora dobiček, ki se lahko doseže brez subvencioniranega uvoza, temeljiti na stopnji dobička pred odbitkom davka vzorčenih proizvajalcev Unije v letu 2007, tj. pred obravnavanim obdobjem, ko je bila industrija še donosna. Zato se šteje, da se lahko stopnja dobička, ki znaša 7 % prihodka od prodaje, obravnava kot ustrezna minimalna stopnja, ki jo lahko industrija Unije po pričakovanju doseže brez škodljivega subvencioniranja.

| (190) | Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za industrijo Unije za podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila določena s prilagoditvijo prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije glede na dejanski dobiček/izgubo v OP in s prištetjem navedene stopnje dobička. |
| --- | --- |

(190)

Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za industrijo Unije za podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila določena s prilagoditvijo prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije glede na dejanski dobiček/izgubo v OP in s prištetjem navedene stopnje dobička.

| (191) | Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz Indije, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen, z neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Unije v OP prodala na trgu Unije. Vsakršna razlika, ki je posledica te primerjave, je bila nato izražena v odstotkih celotne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(191)

Potrebno povišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz Indije, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen, z neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Unije v OP prodala na trgu Unije. Vsakršna razlika, ki je posledica te primerjave, je bila nato izražena v odstotkih celotne uvozne vrednosti CIF.

8.2.   Začasni ukrepi

| (192) | Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 12(1) osnovne uredbe začasne izravnalne ukrepe uvesti za uvoz s poreklom iz Indije na ravni nižjih stopenj subvencij in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. |
| --- | --- |

(192)

Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 12(1) osnovne uredbe začasne izravnalne ukrepe uvesti za uvoz s poreklom iz Indije na ravni nižjih stopenj subvencij in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.

| (193) | Na podlagi navedenega so bile stopnje izravnalnih dajatev določene na podlagi primerjave med stopnjami odprave škode in stopnjami subvencij. V skladu s tem so predlagane stopnje izravnalnih dajatev naslednje:








  Družba | Stopnja subvencije | Stopnja škode | Začasna stopnja subvencionirane dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Agarwal Fastners Pvt. Ltd. | 11,7 % | 20,9 % | 11,7 % |
| Raajratna Ventures Ltd. | 13,0 % | 13,7 % | 13,0 % |
| Viraj Profiles Limited | 3,2 % | 27,7 % | 3,2 % |
| Sodelujoče nevzorčene družbe | 13,6 % | 17,3 % | 13,6 % |
| Vse druge družbe | 16,5 % | 20,9 % | 16,5 % |

(193)

Na podlagi navedenega so bile stopnje izravnalnih dajatev določene na podlagi primerjave med stopnjami odprave škode in stopnjami subvencij. V skladu s tem so predlagane stopnje izravnalnih dajatev naslednje:

Družba

Stopnja subvencije

Stopnja škode

Začasna stopnja subvencionirane dajatve

Agarwal Fastners Pvt. Ltd.

11,7 %

20,9 %

11,7 %

Raajratna Ventures Ltd.

13,0 %

13,7 %

13,0 %

Viraj Profiles Limited

3,2 %

27,7 %

3,2 %

Sodelujoče nevzorčene družbe

13,6 %

17,3 %

13,6 %

Vse druge družbe

16,5 %

20,9 %

16,5 %

| (194) | Stopnje izravnalnih dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Indije, ki jih proizvajajo te družbe, torej navedeni specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, te stopnje ne morejo uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(194)

Stopnje izravnalnih dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Indije, ki jih proizvajajo te družbe, torej navedeni specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, te stopnje ne morejo uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (195) | Zahtevke za uporabo teh stopenj dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena gospodarskega subjekta ali zaradi ustanovitve novega proizvodnega ali prodajnega subjekta) je treba takoj vložiti pri Komisiji (6), skupaj z vsemi zadevnimi informacijami, zlasti o spremembi dejavnosti gospodarske družbe, ki je povezana s proizvodnjo ter domačo prodajo in izvozom, na primer v zvezi z navedeno spremembo imena ali navedeno spremembo proizvodnega in prodajnega subjekta. Če bo primerno, bo ta uredba ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatve. |
| --- | --- |

(195)

Zahtevke za uporabo teh stopenj dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena gospodarskega subjekta ali zaradi ustanovitve novega proizvodnega ali prodajnega subjekta) je treba takoj vložiti pri Komisiji (6), skupaj z vsemi zadevnimi informacijami, zlasti o spremembi dejavnosti gospodarske družbe, ki je povezana s proizvodnjo ter domačo prodajo in izvozom, na primer v zvezi z navedeno spremembo imena ali navedeno spremembo proizvodnega in prodajnega subjekta. Če bo primerno, bo ta uredba ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatve.

9.   RAZKRITJE

| (196) | Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim stranem, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe bodo analizirane in upoštevane, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo izravnalnih dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko ponovno preverijo zaradi dokončnih ugotovitev – |
| --- | --- |

(196)

Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim stranem, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe bodo analizirane in upoštevane, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo izravnalnih dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko ponovno preverijo zaradi dokončnih ugotovitev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Začasna izravnalna dajatev se uvede na uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihove dele s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70.

2.   Stopnja začasne izravnalne dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je naslednja:

| Družba | Stopnja dajatve (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Maharashtra | 11,7 | B266 |
| Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat | 13,0 | B267 |
| Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Maharashtra | 3,2 | B268 |
| Družbe s seznama v Prilogi | 13,6 | B269 |
| Vse druge družbe | 16,5 | B999 |

Družba

Stopnja dajatve (%)

Dodatna oznaka TARIC

Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Maharashtra

11,7

B266

Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat

13,0

B267

Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Maharashtra

3,2

B268

Družbe s seznama v Prilogi

13,6

B269

Vse druge družbe

16,5

B999

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

1.   Brez poseganja v člen 30 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

2.   V skladu s členom 31(4) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 lahko zainteresirane strani predložijo pripombe k uporabi te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja štiri mesece.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. februarja 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

1

(2)  UL C 142, 13.5.2011, str. 36 in popravljeni naslov popravka (2011/C 199/08) v UL C 199, 7.7.2011, str. 13.

2

(3)  UL C 142, 15.5.2011, str. 30 in popravljeni naslov popravka (2011/C 199/09) v UL C 199, 7.7.2011, str. 13.

3

(4)  UL L 5, 7. 1.2012, str. 1.

4

(5)  UL L 5, 7.1.2012, str. 1.

5

(6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

6

---

PRILOGA

Sodelujoči proizvajalci izvozniki v Indiji, ki niso bili zajeti v vzorcu

Dodatna oznaka TARIC B269

| Ime družbe | Kraj |
| --- | --- |
| Kundan Industries Ltd. | Mumbai |
| Lakshmi Precision Screws Ltd. | Rohtak |

Ime družbe

Kraj

Kundan Industries Ltd.

Mumbai

Lakshmi Precision Screws Ltd.

Rohtak

---

| 11.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/29

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 116/2012

z dne 9. februarja 2012

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 872/2004 o nadaljnjih omejevalnih ukrepih proti Liberiji

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 872/2004 o nadaljnjih omejevalnih ukrepih proti Liberiji (1) in zlasti členov 11(a) in 11(b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 872/2004 navaja fizične in pravne osebe, organe in subjekte, na katere se nanaša zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. Priloga II k Uredbi (ES) št. 872/2004 navaja pristojne organe, ki so jim dodeljene določene naloge v zvezi z izvajanjem navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 872/2004 navaja fizične in pravne osebe, organe in subjekte, na katere se nanaša zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. Priloga II k Uredbi (ES) št. 872/2004 navaja pristojne organe, ki so jim dodeljene določene naloge v zvezi z izvajanjem navedene uredbe.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 23. decembra 2011 s sklepom št. SC/10510 sklenil spremeniti seznam oseb, skupin in subjektov, za katere mora veljati zamrznitev finančnih sredstev in gospodarskih virov. Prilogo I je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 23. decembra 2011 s sklepom št. SC/10510 sklenil spremeniti seznam oseb, skupin in subjektov, za katere mora veljati zamrznitev finančnih sredstev in gospodarskih virov. Prilogo I je zato treba ustrezno spremeniti.

| (3) | Prav tako je treba posodobiti Prilogo II k Uredbi (ES) št. 872/2004 na podlagi najnovejših informacij glede navedbe pristojnih organov, ki so jih zagotovile države članice. |
| --- | --- |

(3)

Prav tako je treba posodobiti Prilogo II k Uredbi (ES) št. 872/2004 na podlagi najnovejših informacij glede navedbe pristojnih organov, ki so jih zagotovile države članice.

| (4) | Prilogi I in II k Uredbi (ES) št. 872/2004 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Prilogi I in II k Uredbi (ES) št. 872/2004 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 872/2004 se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Priloga II k Uredbi (ES) št. 872/2004 se nadomesti s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. februarja 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

Vodja službe za instrumente zunanje politike

---

(1)  UL L 162, 30.4.2004, str. 32.

1

---

PRILOGA I

Priloga I k Uredbi (ES) št. 872/2004 se spremeni:

| (1) | vnos „Cyril Allen. Datum rojstva: 26.7.1952. Drugi podatki: nekdanji predsednik National Patriotic Party.“ se nadomesti s:
  „Cyril A. Allen. Datum rojstva: 26. 7. 1952. Druge informacije: nekdanji predsednik National Patriotic Party.“; |
| --- | --- |

(1)

vnos „Cyril Allen. Datum rojstva: 26.7.1952. Drugi podatki: nekdanji predsednik National Patriotic Party.“ se nadomesti s:

„Cyril A. Allen. Datum rojstva: 26. 7. 1952. Druge informacije: nekdanji predsednik National Patriotic Party.“;

| (2) | vnos „Myrtle Gibson. Datum rojstva: 3.11.1952. Drugi podatki: nekdanji senator, svetovalec nekdanjega liberijskega predsednika Charlesa Taylorja.“ se nadomesti z:
  „Myrtle Francelle Gibson. Datum rojstva: 3. 11. 1952. Druge informacije: nekdanja senatorka, svetovalka nekdanjega liberijskega predsednika Charlesa Taylorja.“; |
| --- | --- |

(2)

vnos „Myrtle Gibson. Datum rojstva: 3.11.1952. Drugi podatki: nekdanji senator, svetovalec nekdanjega liberijskega predsednika Charlesa Taylorja.“ se nadomesti z:

„Myrtle Francelle Gibson. Datum rojstva: 3. 11. 1952. Druge informacije: nekdanja senatorka, svetovalka nekdanjega liberijskega predsednika Charlesa Taylorja.“;

| (3) | vnos „Mohamed Ahmad Salame (alias (a) Mohamed Ahmad Salami, (b) Ameri Al Jawad, (c) Jawad Al Ameri, (d) Moustapha Salami, (e) Moustapha A Salami). Datum rojstva: (a) 22.9.1961, (b) 18.10.1963. Kraj rojstva: Abengourou, Slonokoščena obala. Državljanstvo: libanonsko. Številke potnih listov: (a) 1622263 (navadni libanonski potni list, veljaven 24.4.2001–23.4.2006), (b) 004296/00409/00 (togovski diplomatski potni list, veljaven 21.8.2002–23.8.2007), (c) 000275 ((liberijski diplomatski potni list, veljaven 11.1.1998–10.1.2000), (d) 002414 (liberijski diplomatski potni list, veljaven 20.6.2001–19.6.2003, ime: Ameri Al Jawad, datum rojstva: 18.10.1963, kraj rojstva: Ganta, Nimba County), (e) D/001217 (liberijski diplomatski potni list), (f) Diplomatic-2781 (liberijski diplomatski potni list). Drugi podatki: (a) slonokoščenoobalski potni list (podrobnosti niso na voljo), (b) lastnik Mohamed and Company Logging Company. Datum določitve iz člena 6(b): 23.6.2004.“ se nadomesti z:
  „Mohamed Ahmad Salame (alias (a) Mohamed Ahmad Salami, (b) Ameri Al Jawad, (c) Jawad Al Ameri, (d) Moustapha Salami, (e) Moustapha A Salami). Datum rojstva: (a) 22. 9. 1961, (b) 18. 10. 1963. Kraj rojstva: (a) Abengourou, Slonokoščena obala (b) Ganta, okrožje Nimba, Liberija. Državljanstvo: libanonsko. Številke potnih listov: (a) 2210697 (libanonski potni list, veljaven od 14. 12. 2010 do 14. 12. 2011), (b) 1622263 (navadni libanonski potni list, veljaven od 24. 4. 2001 do 23. 4. 2006), (c) 004296/00409/00 (togovski diplomatski potni list, veljaven od 21. 8. 2002 do 23. 8. 2007), (d) 000275 (liberijski diplomatski potni list, veljaven od 11. 1. 1998 do 10. 1. 2000), (e) 002414 (liberijski diplomatski potni list, veljaven od 20. 6. 2001 do 19. 6. 2003), (f) D/001217 (liberijski diplomatski potni list), (g) Diplomatic-2781 (liberijski diplomatski potni list). Druge informacije: (a) slonokoščenoobalski potni list (podrobnosti niso na voljo), (b) lastnik Mohamed and Company Logging Company. Datum določitve iz člena 6(b): 23. 6. 2004.“; |
| --- | --- |

(3)

vnos „Mohamed Ahmad Salame (alias (a) Mohamed Ahmad Salami, (b) Ameri Al Jawad, (c) Jawad Al Ameri, (d) Moustapha Salami, (e) Moustapha A Salami). Datum rojstva: (a) 22.9.1961, (b) 18.10.1963. Kraj rojstva: Abengourou, Slonokoščena obala. Državljanstvo: libanonsko. Številke potnih listov: (a) 1622263 (navadni libanonski potni list, veljaven 24.4.2001–23.4.2006), (b) 004296/00409/00 (togovski diplomatski potni list, veljaven 21.8.2002–23.8.2007), (c) 000275 ((liberijski diplomatski potni list, veljaven 11.1.1998–10.1.2000), (d) 002414 (liberijski diplomatski potni list, veljaven 20.6.2001–19.6.2003, ime: Ameri Al Jawad, datum rojstva: 18.10.1963, kraj rojstva: Ganta, Nimba County), (e) D/001217 (liberijski diplomatski potni list), (f) Diplomatic-2781 (liberijski diplomatski potni list). Drugi podatki: (a) slonokoščenoobalski potni list (podrobnosti niso na voljo), (b) lastnik Mohamed and Company Logging Company. Datum določitve iz člena 6(b): 23.6.2004.“ se nadomesti z:

„Mohamed Ahmad Salame (alias (a) Mohamed Ahmad Salami, (b) Ameri Al Jawad, (c) Jawad Al Ameri, (d) Moustapha Salami, (e) Moustapha A Salami). Datum rojstva: (a) 22. 9. 1961, (b) 18. 10. 1963. Kraj rojstva: (a) Abengourou, Slonokoščena obala (b) Ganta, okrožje Nimba, Liberija. Državljanstvo: libanonsko. Številke potnih listov: (a) 2210697 (libanonski potni list, veljaven od 14. 12. 2010 do 14. 12. 2011), (b) 1622263 (navadni libanonski potni list, veljaven od 24. 4. 2001 do 23. 4. 2006), (c) 004296/00409/00 (togovski diplomatski potni list, veljaven od 21. 8. 2002 do 23. 8. 2007), (d) 000275 (liberijski diplomatski potni list, veljaven od 11. 1. 1998 do 10. 1. 2000), (e) 002414 (liberijski diplomatski potni list, veljaven od 20. 6. 2001 do 19. 6. 2003), (f) D/001217 (liberijski diplomatski potni list), (g) Diplomatic-2781 (liberijski diplomatski potni list). Druge informacije: (a) slonokoščenoobalski potni list (podrobnosti niso na voljo), (b) lastnik Mohamed and Company Logging Company. Datum določitve iz člena 6(b): 23. 6. 2004.“;

| (4) | vnos „Edwin M., ml. Snowe Naslov: Elwa Road, Monrovia, Liberija. Datum rojstva: 11.2.1970. Kraj rojstva: Mano River, Grand Cape Mount, Liberija. Državljanstvo: liberijsko. Številka potnega lista: (a) OR/0056672-01, (b) D/005072, (c) D005640 (diplomatski potni list), (d) D-00172 (diplomatski potni list Zahodnoafriške gospodarske skupnosti (ECOWAS), veljaven od 7.8.2008 do 6.7.2010). Drugi podatki: generalni direktor podjetja Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC). Datum določitve iz člena 6(b): 10.9.2004.“ se nadomesti z:
  „Edwin M., ml. Snowe. Naslov: Elwa Road, Monrovia, Liberija. Datum rojstva: 11. 2. 1970. Kraj rojstva: Mano River, Grand Cape Mount, Liberija. Državljanstvo: liberijsko. Številka potnega lista: (a) OR/0056672-01, (b) D/005072, (c) D005640 (diplomatski potni list), (d) D-00172 (diplomatski potni list Zahodnoafriške gospodarske skupnosti (ECOWAS), veljaven od 7. 8. 2008 do 6. 7. 2010). Druge informacije: poslanec v spodnjem domu liberijskega parlamenta; generalni direktor podjetja Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC). Datum določitve iz člena 6(b): 10. 9. 2004.“; |
| --- | --- |

(4)

vnos „Edwin M., ml. Snowe Naslov: Elwa Road, Monrovia, Liberija. Datum rojstva: 11.2.1970. Kraj rojstva: Mano River, Grand Cape Mount, Liberija. Državljanstvo: liberijsko. Številka potnega lista: (a) OR/0056672-01, (b) D/005072, (c) D005640 (diplomatski potni list), (d) D-00172 (diplomatski potni list Zahodnoafriške gospodarske skupnosti (ECOWAS), veljaven od 7.8.2008 do 6.7.2010). Drugi podatki: generalni direktor podjetja Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC). Datum določitve iz člena 6(b): 10.9.2004.“ se nadomesti z:

„Edwin M., ml. Snowe. Naslov: Elwa Road, Monrovia, Liberija. Datum rojstva: 11. 2. 1970. Kraj rojstva: Mano River, Grand Cape Mount, Liberija. Državljanstvo: liberijsko. Številka potnega lista: (a) OR/0056672-01, (b) D/005072, (c) D005640 (diplomatski potni list), (d) D-00172 (diplomatski potni list Zahodnoafriške gospodarske skupnosti (ECOWAS), veljaven od 7. 8. 2008 do 6. 7. 2010). Druge informacije: poslanec v spodnjem domu liberijskega parlamenta; generalni direktor podjetja Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC). Datum določitve iz člena 6(b): 10. 9. 2004.“;

| (5) | vnos „Tupee Enid Taylor. Datum rojstva: (a) 17.12.1960, (b) 17.12.1962. Liberijski diplomatski potni list: D/002216. Drugi podatki: bivša žena nekdanjega predsednika Charlesa Taylorja.“ se nadomesti s:
  „Tupee Enid Taylor. Datum rojstva: (a) 17. 12. 1960, (b) 17. 12. 1962. Številke potnih listov: (a) L014670 (liberijski potni list, veljaven od 28. 12. 2009 do 28. 12. 2014) (b) D/002216 (liberijski diplomatski potni list, veljaven od 17. 10. 2007 do 17. 10. 2009). Druge informacije: nekdanja žena nekdanjega predsednika Charlesa Taylorja.“ |
| --- | --- |

(5)

vnos „Tupee Enid Taylor. Datum rojstva: (a) 17.12.1960, (b) 17.12.1962. Liberijski diplomatski potni list: D/002216. Drugi podatki: bivša žena nekdanjega predsednika Charlesa Taylorja.“ se nadomesti s:

„Tupee Enid Taylor. Datum rojstva: (a) 17. 12. 1960, (b) 17. 12. 1962. Številke potnih listov: (a) L014670 (liberijski potni list, veljaven od 28. 12. 2009 do 28. 12. 2014) (b) D/002216 (liberijski diplomatski potni list, veljaven od 17. 10. 2007 do 17. 10. 2009). Druge informacije: nekdanja žena nekdanjega predsednika Charlesa Taylorja.“

---

PRILOGA II

Spletne strani z informacijami o pristojnih organih iz členov 3(1), 3(2), 4(e), 5, 7, 8(1)(a), 8(1)(b) in 8(2) ter naslov za pošiljanje uradnih obvestil Evropski komisiji

BELGIJA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BOLGARIJA

http://www.mfa.government.bg

ČEŠKA

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

DANSKA

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

NEMČIJA

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

ESTONIJA

http://www.vm.ee/est/kat_622/

IRSKA

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

GRČIJA

http://www1.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

ŠPANIJA

http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx

FRANCIJA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

ITALIJA

http://www.esteri.it/UE/deroghe.html

CIPER

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LATVIJA

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LITVA

http://www.urm.lt

LUKSEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

MADŽARSKA

http://www.kormany.hu/download/5/35/50000/ENSZBT-ET-szankcios-tajekoztato.pdf

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

NIZOZEMSKA

http://www.minbuza.nl/sancties

AVSTRIJA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

POLJSKA

http://www.msz.gov.pl

PORTUGALSKA

http://www.min-nestrangeiros.pt

ROMUNIJA

http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3

SLOVENIJA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVAŠKA

http://www.foreign.gov.sk

FINSKA

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

ŠVEDSKA

http://www.ud.se/sanktioner

ZDRUŽENO KRALJESTVO

www.fco.gov.uk/competentauthorities

Naslov za pošiljanje uradnih obvestil Evropski komisiji:

| European Commission |
| --- |
| Service for Foreign Policy Instruments (FPI) |
| Office: EEAS/309 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Belgium |
| E-naslov: relex-sanctions@ec.europa.eu |

European Commission

Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

Office: EEAS/309

B-1049 Bruxelles/Brussel

Belgium

E-naslov: relex-sanctions@ec.europa.eu

---

| 11.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/33

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 117/2012

z dne 10. februarja 2012

o spremembi Uredbe (ES) št. 1295/2008 o uvažanju hmelja iz tretjih držav

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) ter zlasti člena 192(2) in člena 195(2) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1295/2008 (2) v Prilogi I določa seznam agencij v tretjih državah, pooblaščenih za izdajo spričeval, ki spremljajo hmeljne proizvode, uvožene iz teh držav. Navedena spričevala se priznajo kot enakovredna certifikatu iz člena 117 Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1295/2008 (2) v Prilogi I določa seznam agencij v tretjih državah, pooblaščenih za izdajo spričeval, ki spremljajo hmeljne proizvode, uvožene iz teh držav. Navedena spričevala se priznajo kot enakovredna certifikatu iz člena 117 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (2) | Ustrezne službe v tretjih državah so odgovorne za posodabljanje podatkov iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1295/2008 ter za sporočanje podatkov službam Komisije v duhu tesnega sodelovanja. |
| --- | --- |

(2)

Ustrezne službe v tretjih državah so odgovorne za posodabljanje podatkov iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1295/2008 ter za sporočanje podatkov službam Komisije v duhu tesnega sodelovanja.

| (3) | Avstralija in Nova Zelandija sta obvestili o spremembah v imenu in/ali naslovu svojih agencij, pooblaščenih za izdajo spričeval o enakovrednosti. Seznam iz Priloge I k Uredbi št. 1295/2008 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Avstralija in Nova Zelandija sta obvestili o spremembah v imenu in/ali naslovu svojih agencij, pooblaščenih za izdajo spričeval o enakovrednosti. Seznam iz Priloge I k Uredbi št. 1295/2008 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1295/2008 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1295/2008 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1295/2008 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. februarja 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 340, 19.12.2008, str. 45.

2

---

PRILOGA

„PRILOGA I

AGENCIJE, POOBLAŠČENE ZA IZDAJO SPRIČEVAL ZA

hmelj v storžkih oznaka KN: ex 1210

hmelj v prahu oznaka KN: ex 1210

hmeljne sokove in ekstrakte oznaka KN: 1302 13 00

| Država porekla | Pooblaščene agencije | Naslov | Oznaka | Telefon | Telefaks | E-naslov (neobvezno) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstralija | Quarantine Tasmania
  Quarantine Centre | 163-169 Main Road, |
| Moonah, 7009 |
| Tasmania, |
| Australia |

Država porekla

Pooblaščene agencije

Naslov

Oznaka

Telefon

Telefaks

E-naslov (neobvezno)

Avstralija

Quarantine Tasmania

Quarantine Centre

163-169 Main Road,

Moonah, 7009

Tasmania,

Australia

(61-3)

62 33 33 52

62 34 67 85

Kanada

Plant Protection Division, Animal and Plant Health Directorate, Food Production and Inspection Branch, Agriculture and Agri-food Canada

| Floor 2, West Wing 59, |
| --- |
| Camelot Drive |
| Napean, Ontario, |
| K1A OY9 |

Floor 2, West Wing 59,

Camelot Drive

Napean, Ontario,

K1A OY9

(1-613)

952 80 00

991 56 12

Kitajska

Tianjin Airport Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 33 Youyi Road, |
| --- |
| Hexi District |
| Tianjin 300201 |

No. 33 Youyi Road,

Hexi District

Tianjin 300201

(86-22)

28 13 40 78

28 13 40 78

ciqtj2002@163.com

Tianjin Economic and Technical Development Zone Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 8, Zhaofaxincun |
| --- |
| 2nd Avenue, TEDA |
| Tianjin 300457 |

No. 8, Zhaofaxincun

2nd Avenue, TEDA

Tianjin 300457

(86-22)

662 98-343

662 98-245

zhujw@tjciq.gov.cn

Inner Mongolia Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 12 Erdos Street, |
| --- |
| Saihan District, Huhhot City |
| Inner Mongolia 010020 |

No. 12 Erdos Street,

Saihan District, Huhhot City

Inner Mongolia 010020

(86-471)

434-1943

434-2163

zhaoxb@nmciq.gov.cn

Xinjiang Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 116 North Nanhu Road |
| --- |
| Urumqi City |
| Xinjiang 830063 |

No. 116 North Nanhu Road

Urumqi City

Xinjiang 830063

(86-991)

464-0057

464-0050

xjciq_jw@xjciq.gov.cn

Hrvaška

Križevci College of Agriculture

| Milislava Demerca 1, |
| --- |
| HR-48260 Križevci |

Milislava Demerca 1,

HR-48260 Križevci

(385-48)

279198

682790

ssrecec@vguk.hr

Nova Zelandija

Ministry of Agriculture and Forestry

| P.O. Box 2526 |
| --- |
| Wellington 6140 |

P.O. Box 2526

Wellington 6140

(64-4)

894-0100

894 0720

Srbija

Institut za ratarstvo i povrtarstvo / Institute of Field and Vegetable Crops

| 21000 Novi Sad |
| --- |
| Maksima Gorkog 30. |

21000 Novi Sad

Maksima Gorkog 30.

(381-21)

780365

Operater: 4898 100

780198

institut@ifvcns.ns.ac.rs

Južna Afrika

CSIR Food Science and Technology

| PO Box 395 |
| --- |
| 0001 Pretoria |

PO Box 395

0001 Pretoria

(27-12)

841 31 72

841 35 94

Švica

Labor Veritas

| Engimattstrasse 11 |
| --- |
| Postfach 353 |
| CH-8027 Zürich |

Engimattstrasse 11

Postfach 353

CH-8027 Zürich

(41-44)

283 29 30

201 42 49

admin@laborveritas.ch

Ukrajina

Productional-Technical Centre (PTZ)

Ukrhmel

| Hlebnaja 27 |
| --- |
| 262028 Žitomir |

Hlebnaja 27

262028 Žitomir

(380)

37 21 11

36 73 31

Združene države

Washington Department of Agriculture

State Chemical and Hop Lab

| 21 N. 1st Ave. Suite 106 |
| --- |
| Yakima, WA 98902 |

21 N. 1st Ave. Suite 106

Yakima, WA 98902

(1-509)

225 76 26

454 76 99

Idaho Department of Agriculture

Division of Plant Industries

Hop Inspection Lab

| 2270 Old Penitentiary Road |
| --- |
| P.O. Box 790 |
| Boise, ID 83701 |

2270 Old Penitentiary Road

P.O. Box 790

Boise, ID 83701

(1-208)

332 86 20

334 22 83

Oregon Department of Agriculture

Commodity Inspection Division

| 635 Capital Street NE |
| --- |
| Salem, OR 97310-2532 |

635 Capital Street NE

Salem, OR 97310-2532

(1-503)

986 46 20

986 47 37

California Department of Food and Agriculture (CDFA-CAC)

Division of Inspection Services

Analytical Chemistry Laboratory

| 3292 Meadowview Road |
| --- |
| Sacramento, CA 95832 |

3292 Meadowview Road

Sacramento, CA 95832

(1-916)

445 00 29 ali 262 14 34

262 15 72

USDA, GIPSA, FGIS

| 1100 NW Naito Parkway |
| --- |
| Portland, OR 97209-2818 |

1100 NW Naito Parkway

Portland, OR 97209-2818

(1-503)

326 78 87

326 78 96

USDA, GIPSA, TSD, Tech Service Division, Technical Testing Laboratory

| 10383 Nth Ambassador Drive |
| --- |
| Kansas City, MO 64153-1394 |

10383 Nth Ambassador Drive

Kansas City, MO 64153-1394

(1-816)

891 04 01

891 04 78

Zimbabve

Standards Association of Zimbabwe (SAZ)

| Northend Close, |
| --- |
| Northridge Park |
| Borrowdale, |
| P.O. Box 2259 Harare |

Northend Close,

Northridge Park

Borrowdale,

P.O. Box 2259 Harare

(263-4)

88 20 17, 88 20 21, 88 55 11

88 20 20

info@saz.org.zw saz.org.zw“

---

| 11.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/36

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 118/2012

z dne 10. februarja 2012

o spremembi uredb (ES) št. 2380/2001, (ES) št. 1289/2004, (ES) št. 1455/2004, (ES) št. 1800/2004, (ES) št. 600/2005, (EU) št. 874/2010, izvedbenih uredb (EU) št. 388/2011, (EU) št. 532/2011 in (EU) št. 900/2011 v zvezi z imenom imetnika dovoljenja za nekatere dodatke v živalski krmi ter o popravku Izvedbene uredbe (EU) št. 532/2011

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Družbi Alpharma BVBA in Pfizer Ltd. sta predložili zahtevek v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003, v katerem sta predlagali spremembo imena imetnika dovoljenj v uredbah Komisije (ES) št. 2380/2001 z dne 5. decembra 2001 o desetletnem dovoljenju za dodatek v krmi (2), (ES) št. 1289/2004 z dne 14. julija 2004 o desetletnem dovoljenju za uporabo krmnega dodatka Deccox®, ki spada v skupino kokcidiostatikov in drugih zdravilnih snovi (3), (ES) št. 1455/2004 z dne 16. avgusta 2004 o desetletni odobritvi dodatka „Avatec 15 %“ v krmnih mešanicah, ki spada v skupino kokcidiostatikov in drugih zdravilnih snovi (4), (ES) št. 1800/2004 z dne 15. oktobra 2004 o odobritvi dodatka v krmi „Cycostat 66G“ iz skupine kokcidiostatikov in drugih zdravilnih učinkovin za obdobje desetih let (5), (ES) št. 600/2005 z dne 18. aprila 2005 o izdaji novega dovoljenja za kokcidiostatik kot dodatek v krmi za deset let, začasnega dovoljenja za dodatek in trajnega dovoljenja za nekatere dodatke v krmi (6), (EU) št. 874/2010 z dne 5. oktobra 2010 o izdaji dovoljenja za lasalocid A natrij kot krmni dodatek za purane do 16 tednov (imetnik dovoljenja Alpharma (Belgija) BVBA) ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2430/1999 (7), izvedbenih uredbah Komisije (EU) št. 388/2011 z dne 19. aprila 2011 o izdaji dovoljenja za alfa amonijev maduramicin kot krmni dodatek za piščance za pitanje (imetnik dovoljenja je Alpharma (Belgija) BVBA) ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2430/1999 (8), (EU) št. 532/2011 z dne 31. maja 2011 o izdaji dovoljenja za robenidin hidroklorid kot krmni dodatek za plemenske kunce in kunce za pitanje (imetnik dovoljenja je Alpharma (Belgija) BVBA) ter o spremembi uredb (ES) št. 2430/1999 in (ES) št. 1800/2004 (9) ter (EU) št. 900/2011 z dne 7. septembra 2011 o izdaji dovoljenja za lasalocid A natrij kot krmni dodatek za fazane, pegatke, prepelice in jerebice, razen nesnic (imetnik dovoljenja je družba Alpharma (Belgija) BVBA) (10). |
| --- | --- |

(1)

Družbi Alpharma BVBA in Pfizer Ltd. sta predložili zahtevek v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003, v katerem sta predlagali spremembo imena imetnika dovoljenj v uredbah Komisije (ES) št. 2380/2001 z dne 5. decembra 2001 o desetletnem dovoljenju za dodatek v krmi (2), (ES) št. 1289/2004 z dne 14. julija 2004 o desetletnem dovoljenju za uporabo krmnega dodatka Deccox®, ki spada v skupino kokcidiostatikov in drugih zdravilnih snovi (3), (ES) št. 1455/2004 z dne 16. avgusta 2004 o desetletni odobritvi dodatka „Avatec 15 %“ v krmnih mešanicah, ki spada v skupino kokcidiostatikov in drugih zdravilnih snovi (4), (ES) št. 1800/2004 z dne 15. oktobra 2004 o odobritvi dodatka v krmi „Cycostat 66G“ iz skupine kokcidiostatikov in drugih zdravilnih učinkovin za obdobje desetih let (5), (ES) št. 600/2005 z dne 18. aprila 2005 o izdaji novega dovoljenja za kokcidiostatik kot dodatek v krmi za deset let, začasnega dovoljenja za dodatek in trajnega dovoljenja za nekatere dodatke v krmi (6), (EU) št. 874/2010 z dne 5. oktobra 2010 o izdaji dovoljenja za lasalocid A natrij kot krmni dodatek za purane do 16 tednov (imetnik dovoljenja Alpharma (Belgija) BVBA) ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2430/1999 (7), izvedbenih uredbah Komisije (EU) št. 388/2011 z dne 19. aprila 2011 o izdaji dovoljenja za alfa amonijev maduramicin kot krmni dodatek za piščance za pitanje (imetnik dovoljenja je Alpharma (Belgija) BVBA) ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2430/1999 (8), (EU) št. 532/2011 z dne 31. maja 2011 o izdaji dovoljenja za robenidin hidroklorid kot krmni dodatek za plemenske kunce in kunce za pitanje (imetnik dovoljenja je Alpharma (Belgija) BVBA) ter o spremembi uredb (ES) št. 2430/1999 in (ES) št. 1800/2004 (9) ter (EU) št. 900/2011 z dne 7. septembra 2011 o izdaji dovoljenja za lasalocid A natrij kot krmni dodatek za fazane, pegatke, prepelice in jerebice, razen nesnic (imetnik dovoljenja je družba Alpharma (Belgija) BVBA) (10).

| (2) | Vlagatelji zahtevka trdijo, da je Pfizer Ltd. od 1. marca 2011 zaradi prevzema družbe Alpharma BVBA lastnik pravice trženja za dodatke dekokvinat, lasalocid A natrij, alfa amonijev maduramicin, robenidin hidroklorid in salinomicin. |
| --- | --- |

(2)

Vlagatelji zahtevka trdijo, da je Pfizer Ltd. od 1. marca 2011 zaradi prevzema družbe Alpharma BVBA lastnik pravice trženja za dodatke dekokvinat, lasalocid A natrij, alfa amonijev maduramicin, robenidin hidroklorid in salinomicin.

| (3) | Predlagana sprememba pogojev dovoljenj je povsem upravnega značaja in ne vključuje nove ocene zadevnih dodatkov. Evropska agencija za varnost hrane je bila obveščena o zahtevku. |
| --- | --- |

(3)

Predlagana sprememba pogojev dovoljenj je povsem upravnega značaja in ne vključuje nove ocene zadevnih dodatkov. Evropska agencija za varnost hrane je bila obveščena o zahtevku.

| (4) | Da bi se vlagatelju zahtevka omogočilo, da izkoristi svoje pravice trženja pod imenom Pfizer Ltd., je treba spremeniti pogoje dovoljenj. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se vlagatelju zahtevka omogočilo, da izkoristi svoje pravice trženja pod imenom Pfizer Ltd., je treba spremeniti pogoje dovoljenj.

| (5) | Uredbe (ES) št. 2380/2001, (ES) št. 1289/2004, (ES) št. 1455/2004, (ES) št. 1800/2004, (ES) št. 600/2005, (EU) št. 874/2010, izvedbene uredbe (EU) št. 388/2011, (EU) št. 532/2011 in (EU) št. 900/2011 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbe (ES) št. 2380/2001, (ES) št. 1289/2004, (ES) št. 1455/2004, (ES) št. 1800/2004, (ES) št. 600/2005, (EU) št. 874/2010, izvedbene uredbe (EU) št. 388/2011, (EU) št. 532/2011 in (EU) št. 900/2011 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ker spremembe pogojev izdaje dovoljenj niso povezane z varnostnimi razlogi, je primerno, da se omogoči prehodno obdobje za porabo obstoječih zalog. |
| --- | --- |

(6)

Ker spremembe pogojev izdaje dovoljenj niso povezane z varnostnimi razlogi, je primerno, da se omogoči prehodno obdobje za porabo obstoječih zalog.

| (7) | Mejne vrednosti ostankov (MRL) za purane in piščance za pitanje, ki so bile z Uredbo Komisije (ES) št. 101/2009 (11) vstavljene v Prilogo k Uredbi (ES) št. 1800/2004, ter trgovsko ime „Robenz 66G“ za purane in piščance za pitanje, ki je bilo z Uredbo Komisije (ES) št. 214/2009 (12) vstavljeno v Prilogo k Uredbi (ES) št. 1800/2004, so bili po pomoti izpuščeni iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1800/2004, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 532/2011. Zato je treba te mejne vrednosti ostankov in trgovsko ime ponovno vstaviti. |
| --- | --- |

(7)

Mejne vrednosti ostankov (MRL) za purane in piščance za pitanje, ki so bile z Uredbo Komisije (ES) št. 101/2009 (11) vstavljene v Prilogo k Uredbi (ES) št. 1800/2004, ter trgovsko ime „Robenz 66G“ za purane in piščance za pitanje, ki je bilo z Uredbo Komisije (ES) št. 214/2009 (12) vstavljeno v Prilogo k Uredbi (ES) št. 1800/2004, so bili po pomoti izpuščeni iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1800/2004, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 532/2011. Zato je treba te mejne vrednosti ostankov in trgovsko ime ponovno vstaviti.

| (8) | Zato je Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 532/2011 treba ustrezno popraviti. |
| --- | --- |

(8)

Zato je Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 532/2011 treba ustrezno popraviti.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Uredbe (ES) št. 2380/2001

V stolpcu 2 Priloge k Uredbi (ES) št. 2380/2001 se izraz „Alpharma Belgija BVBA“ nadomesti z izrazom „Pfizer Ltd.“.

Člen 2

Sprememba Uredbe (ES) št. 1289/2004

V stolpcu 2 Priloge k Uredbi (ES) št. 1289/2004 se izraz „Alpharma (Belgija) AS“ nadomesti z izrazom „Pfizer Ltd.“.

Člen 3

Sprememba Uredbe (ES) št. 1455/2004

V stolpcu 2 Priloge k Uredbi (ES) št. 1455/2004 se izraz „Alpharma (Belgija) BVBA“ nadomesti z izrazom „Pfizer Ltd.“.

Člen 4

Sprememba Uredbe (ES) št. 1800/2004

V stolpcu 2 Priloge k Uredbi (ES) št. 1800/2004 se izraz „Alpharma Belgium BVBA“ nadomesti z izrazom „Pfizer Ltd.“.

Člen 5

Sprememba Uredbe (ES) št. 600/2005

V stolpcu 2 Priloge I k Uredbi (ES) št. 600/2005 se izraz „Alpharma (Belgija) BVBA“ nadomesti z izrazom „Pfizer Ltd.“.

Člen 6

Sprememba Uredbe (EU) št. 874/2010

V stolpcu 2 Priloge k Uredbi (EU) št. 874/2010 se izraz „Alpharma (Belgija) BVBA“ nadomesti z izrazom „Pfizer Ltd.“.

Člen 7

Sprememba Izvedbene uredbe (EU) št. 388/2011

V stolpcu 2 Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 388/2011 se izraz „Alpharma (Belgija) BVBA“ nadomesti z izrazom „Pfizer Ltd.“.

Člen 8

Sprememba Izvedbene uredbe (EU) št. 532/2011

V stolpcu 2 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 532/2011 se izraz „Alpharma Belgium BVBA“ nadomesti z izrazom „Pfizer Ltd.“.

Člen 9

Sprememba Izvedbene uredbe (EU) št. 900/2011

V stolpcu 2 Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 900/2011 se izraz „Alpharma (Belgija) BVBA“ nadomesti z izrazom „Pfizer Ltd.“.

Člen 10

Popravek Izvedbene uredbe (EU) št. 532/2011

Priloga II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 532/2011 se popravi v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 11

Prehodni ukrepi

Obstoječe zaloge, ki so v skladu z določbami, ki so se uporabljale pred začetkom veljavnosti te uredbe, se lahko še naprej dajejo v promet in se uporabljajo do 2. septembra 2012.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Vendar se člen 10 in Priloga začneta uporabljati 21. junija 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. februarja 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  UL L 321, 6.12.2001, str. 18.

2

(3)  UL L 243, 15.7.2004, str. 15.

3

(4)  UL L 269, 17.8.2004, str. 14.

4

(5)  UL L 317, 16.10.2004, str. 37.

5

(6)  UL L 99, 19.4.2005, str. 5.

6

(7)  UL L 263, 6.10.2010, str. 1.

7

(8)  UL L 104, 20.4.2011, str. 3.

8

(9)  UL L 146, 1.6.2011, str. 7.

9

(10)  UL L 231, 8.9.2011, str. 15.

10

(11)  UL L 34, 4.2.2009, str. 5.

11

(12)  UL L 73, 19.3.2009, str. 12.

12

---

PRILOGA

Priloga II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 532/2011, ki nadomešča Prilogo k Uredbi (ES) št. 1800/2004, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 532/2011, se popravi:

| 1. | v stolpcu 3 se izraz „(Cycostat 66G)“ nadomesti z izrazom „(Robenz 66 G)“; |
| --- | --- |

1.

v stolpcu 3 se izraz „(Cycostat 66G)“ nadomesti z izrazom „(Robenz 66 G)“;

| 2. | doda se novi stolpec:
  „Mejne vrednosti ostankov (MRL) v ustreznih živilih živalskega izvora
  800 μg robenidin hidroklorida/kg mokrih jeter.
  350 μg robenidin hidroklorida/kg mokrih ledvic.
  200 μg robenidin hidroklorida/kg mokrega mišičevja.
  1 300 μg robenidin hidroklorida/kg mokre kože/maščobe.
  400 μg robenidin hidroklorida/kg mokre kože/maščobe.
  400 μg robenidin hidroklorida/kg mokrih jeter.
  200 μg robenidin hidroklorida/kg mokrih ledvic.
  200 μg robenidin klorida/kg mokrega mišičevja.“ |
| --- | --- |

2.

doda se novi stolpec:

„Mejne vrednosti ostankov (MRL) v ustreznih živilih živalskega izvora

800 μg robenidin hidroklorida/kg mokrih jeter.

350 μg robenidin hidroklorida/kg mokrih ledvic.

200 μg robenidin hidroklorida/kg mokrega mišičevja.

1 300 μg robenidin hidroklorida/kg mokre kože/maščobe.

400 μg robenidin hidroklorida/kg mokre kože/maščobe.

400 μg robenidin hidroklorida/kg mokrih jeter.

200 μg robenidin hidroklorida/kg mokrih ledvic.

200 μg robenidin klorida/kg mokrega mišičevja.“

---

| 11.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/40

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 119/2012

z dne 10. februarja 2012

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. februarja 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 55,6 |
| TN | 77,0 |
| TR | 129,1 |
| ZZ | 87,2 |
| 0707 00 05 | EG | 229,9 |
| JO | 137,5 |
| TR | 159,9 |
| US | 57,6 |
| ZZ | 146,2 |
| 0709 91 00 | EG | 330,9 |
| ZZ | 330,9 |
| 0709 93 10 | MA | 82,8 |
| TR | 183,3 |
| ZZ | 133,1 |
| 0805 10 20 | EG | 48,9 |
| IL | 72,0 |
| MA | 54,5 |
| TN | 54,0 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 60,8 |
| 0805 20 10 | IL | 163,3 |
| MA | 104,6 |
| ZZ | 134,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 60,1 |
| EG | 95,0 |
| IL | 118,1 |
| JM | 98,5 |
| MA | 80,9 |
| TR | 72,9 |
| ZZ | 87,6 |
| 0805 50 10 | EG | 61,9 |
| TR | 61,8 |
| ZZ | 61,9 |
| 0808 10 80 | CA | 123,2 |
| CL | 98,4 |
| CN | 111,0 |
| MK | 26,7 |
| US | 158,2 |
| ZZ | 103,5 |
| 0808 30 90 | CL | 48,2 |
| CN | 74,6 |
| US | 122,3 |
| ZA | 100,5 |
| ZZ | 86,4 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

55,6

TN

77,0

TR

129,1

ZZ

87,2

0707 00 05

EG

229,9

JO

137,5

TR

159,9

US

57,6

ZZ

146,2

0709 91 00

EG

330,9

ZZ

330,9

0709 93 10

MA

82,8

TR

183,3

ZZ

133,1

0805 10 20

EG

48,9

IL

72,0

MA

54,5

TN

54,0

TR

74,4

ZZ

60,8

0805 20 10

IL

163,3

MA

104,6

ZZ

134,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

60,1

EG

95,0

IL

118,1

JM

98,5

MA

80,9

TR

72,9

ZZ

87,6

0805 50 10

EG

61,9

TR

61,8

ZZ

61,9

0808 10 80

CA

123,2

CL

98,4

CN

111,0

MK

26,7

US

158,2

ZZ

103,5

0808 30 90

CL

48,2

CN

74,6

US

122,3

ZA

100,5

ZZ

86,4

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 11.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/42

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 120/2012

z dne 10. februarja 2012

o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevke za izdajo uvoznih dovoljenj za oljčno olje, vložene od 6. in 7. februarja 2012 v okviru tunizijske tarifne kvote, in o začasni ukinitvi izdaje uvoznih dovoljenj za mesec februar 2012

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 3(1) in (2) Protokola 1 (3) k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani (4) je odprl tarifno kvoto z dajatvijo nič za uvoz neobdelanega oljčnega olja, ki spada pod oznaki KN 1509 10 10 in 1509 10 90 ter je v celoti pridobljeno v Tuniziji in pripeljano neposredno iz te države v Evropsko unijo v količinski meji, ki je določena za vsako leto. |
| --- | --- |

(1)

Člen 3(1) in (2) Protokola 1 (3) k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani (4) je odprl tarifno kvoto z dajatvijo nič za uvoz neobdelanega oljčnega olja, ki spada pod oznaki KN 1509 10 10 in 1509 10 90 ter je v celoti pridobljeno v Tuniziji in pripeljano neposredno iz te države v Evropsko unijo v količinski meji, ki je določena za vsako leto.

| (2) | Člen 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1918/2006 z dne 20. decembra 2006 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot za olivno olje, s poreklom iz Tunizije (5), določa mesečne količinske omejitve za izdajo uvoznih dovoljenj. |
| --- | --- |

(2)

Člen 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1918/2006 z dne 20. decembra 2006 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot za olivno olje, s poreklom iz Tunizije (5), določa mesečne količinske omejitve za izdajo uvoznih dovoljenj.

| (3) | V skladu s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1918/2006 so bili pri pristojnih organih vloženi zahtevki za izdajo uvoznih dovoljenj za skupno količino, ki presega mesečno vrednost, ki je v členu 2(2) navedene uredbe določena za mesec februar. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1918/2006 so bili pri pristojnih organih vloženi zahtevki za izdajo uvoznih dovoljenj za skupno količino, ki presega mesečno vrednost, ki je v členu 2(2) navedene uredbe določena za mesec februar.

| (4) | Zato mora Komisija določiti koeficient dodelitve, na podlagi katerega se bodo uvozna dovoljenja izdajala sorazmerno z razpoložljivo količino. |
| --- | --- |

(4)

Zato mora Komisija določiti koeficient dodelitve, na podlagi katerega se bodo uvozna dovoljenja izdajala sorazmerno z razpoložljivo količino.

| (5) | Ker je vrednost za mesec februar dosežena, se za zadevni mesec uvozna dovoljenja ne morejo več izdati – |
| --- | --- |

(5)

Ker je vrednost za mesec februar dosežena, se za zadevni mesec uvozna dovoljenja ne morejo več izdati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za izdajo uvoznih dovoljenj, vložene od 6. in 7. februarja 2012 v skladu s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1918/2006, se določi koeficient dodelitve 12,493792 %.

Izdaja uvoznih dovoljenj za količine, zahtevane od 13. februarja 2012, se za februar 2012 začasno ukine.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 11. februarja 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. februarja 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 97, 30.3.1998, str. 57.

3

(4)  UL L 97, 30.3.1998, str. 2.

4

(5)  UL L 365, 21.12.2006, str. 84.

5

---

SKLEPI

| 11.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/43

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA 2012/74/SZVP

z dne 10. februarja 2012

o izvajanju Sklepa 2010/656/SZVP o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti Slonokoščeni obali

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 31(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/656/SZVP z dne 29. oktobra 2010 o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti Slonokoščeni obali (1) in zlasti člena 6(2) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 29. oktobra 2010 sprejel Sklep 2010/656/SZVP. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 29. oktobra 2010 sprejel Sklep 2010/656/SZVP.

| (2) | Glede na razvoj dogodkov v Slonokoščeni obali bi bilo treba seznam oseb in subjektov iz Priloge II k Sklepu Sveta 2010/656/SZVP, za katere veljajo omejevalni ukrepi, spremeniti – |
| --- | --- |

(2)

Glede na razvoj dogodkov v Slonokoščeni obali bi bilo treba seznam oseb in subjektov iz Priloge II k Sklepu Sveta 2010/656/SZVP, za katere veljajo omejevalni ukrepi, spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Osebe, navedene v Prilogi k temu sklepu, se črtajo s seznama iz Priloge II k Sklepu 2010/656/SZVP.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 10. februarja 2012

Za Svet

Predsednica

C. ANTORINI

---

(1)  UL L 285, 30.10.2010, str. 28.

1

---

PRILOGA

Osebe iz člena 1

| 1 | Frank Anderson Kouassi |
| --- | --- |
| 2 | Yanon Yapo |
| 3 | Benjamin Yapo Atsé |
| 4 | Blaise N'Goua Abi |
| 5 | Anne Jacqueline Lohoués Oble |
| 6 | Angèle Gnonsoa |
| 7 | Danièle Boni Claverie |
| 8 | Ettien Amoikon |
| 9 | Kata Kéké Joseph |
| 10 | Touré Amara |
| 11 | Anne Gnahouret Tatret |
| 12 | Thomas N'Guessan Yao |
| 13 | Odette Lago Daléba Loan |
| 14 | Georges Armand Alexis Ouégnin |
| 15 | Rafaël Dogo Djéréké |
| 16 | Marie Odette Lorougnon Souhonon |
| 17 | Felix Nanihio |
| 18 | Lahoua Souanga Etienne |
| 19 | Jean Baptiste Akrou |
| 20 | Lambert Kessé Feh |
| 21 | Togba Norbert |
| 22 | Kone Doféré |
| 23 | Hanny Tchélé Brigitte |
| 24 | Jacques Zady |
| 25 | Ali Keita |
| 26 | Blon Siki Blaise |
| 27 | Moustapha Aziz |
| 28 | Gnamien Yao |
| 29 | Ghislain N'Gbechi |
| 30 | Deby Dally Balawourou |

1

Frank Anderson Kouassi

2

Yanon Yapo

3

Benjamin Yapo Atsé

4

Blaise N'Goua Abi

5

Anne Jacqueline Lohoués Oble

6

Angèle Gnonsoa

7

Danièle Boni Claverie

8

Ettien Amoikon

9

Kata Kéké Joseph

10

Touré Amara

11

Anne Gnahouret Tatret

12

Thomas N'Guessan Yao

13

Odette Lago Daléba Loan

14

Georges Armand Alexis Ouégnin

15

Rafaël Dogo Djéréké

16

Marie Odette Lorougnon Souhonon

17

Felix Nanihio

18

Lahoua Souanga Etienne

19

Jean Baptiste Akrou

20

Lambert Kessé Feh

21

Togba Norbert

22

Kone Doféré

23

Hanny Tchélé Brigitte

24

Jacques Zady

25

Ali Keita

26

Blon Siki Blaise

27

Moustapha Aziz

28

Gnamien Yao

29

Ghislain N'Gbechi

30

Deby Dally Balawourou

---

| 11.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/45 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/45

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 9. februarja 2012

o priznanju Gane v skladu z Direktivo 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede sistemov za izobraževanje in izdajanje spričeval pomorščakom

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 616)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/75/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (1) in zlasti prvega pododstavka člena 19(3) Direktive,

ob upoštevanju prošnje Cipra z dne 13. maja 2005,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 2008/106/ES se lahko države članice odločijo, da overijo ustrezna spričevala pomorščakov, ki so jih izdale tretje države, če je zadevno tretjo državo priznala Komisija. Te tretje države morajo izpolnjevati vse zahteve Konvencije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov Mednarodne pomorske organizacije (IMO) (Konvencija STCW) iz leta 1978 (2), kakor je bila revidirana leta 1995. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 2008/106/ES se lahko države članice odločijo, da overijo ustrezna spričevala pomorščakov, ki so jih izdale tretje države, če je zadevno tretjo državo priznala Komisija. Te tretje države morajo izpolnjevati vse zahteve Konvencije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov Mednarodne pomorske organizacije (IMO) (Konvencija STCW) iz leta 1978 (2), kakor je bila revidirana leta 1995.

| (2) | Ciper je z dopisom z dne 13. maja 2005 zaprosil za priznanje Gane. Na podlagi te prošnje je Komisija ocenila sisteme za izobraževanje in izdajanje spričeval v Gani, da bi preverila, ali ta država izpolnjuje zahteve Konvencije STCW in ali so bili sprejeti ustrezni ukrepi za preprečevanje goljufij, povezanih s spričevali. Ocena je temeljila na rezultatih inšpekcije, ki so jo decembra 2009 opravili izvedenci Evropske agencije za pomorsko varnost. Med navedenim inšpekcijskim pregledom so bile v sistemih za izobraževanje in izdajanje spričeval odkrite določene pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(2)

Ciper je z dopisom z dne 13. maja 2005 zaprosil za priznanje Gane. Na podlagi te prošnje je Komisija ocenila sisteme za izobraževanje in izdajanje spričeval v Gani, da bi preverila, ali ta država izpolnjuje zahteve Konvencije STCW in ali so bili sprejeti ustrezni ukrepi za preprečevanje goljufij, povezanih s spričevali. Ocena je temeljila na rezultatih inšpekcije, ki so jo decembra 2009 opravili izvedenci Evropske agencije za pomorsko varnost. Med navedenim inšpekcijskim pregledom so bile v sistemih za izobraževanje in izdajanje spričeval odkrite določene pomanjkljivosti.

| (3) | Komisija je državam članicam predložila poročilo o izidih ocene. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je državam članicam predložila poročilo o izidih ocene.

| (4) | Komisija je z dopisom z dne 20. decembra 2010 od Gane zahtevala predložitev dokazov, da so bile odkrite pomanjkljivosti odpravljene. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z dopisom z dne 20. decembra 2010 od Gane zahtevala predložitev dokazov, da so bile odkrite pomanjkljivosti odpravljene.

| (5) | Gana je v dopisu z dne 21. februarja 2011 predložila zahtevane informacije in dokaze glede izvajanja ustreznih in zadostnih korektivnih ukrepov, s katerimi se obravnava večina pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene med oceno skladnosti. |
| --- | --- |

(5)

Gana je v dopisu z dne 21. februarja 2011 predložila zahtevane informacije in dokaze glede izvajanja ustreznih in zadostnih korektivnih ukrepov, s katerimi se obravnava večina pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene med oceno skladnosti.

| (6) | Dve pomanjkljivosti ostajata. Prva se nanaša na dejstvo, da Gana ne zagotavlja v celoti, da je praksa na morju, ki se opravi v mornarici ali na pilotskih ladjah, dejansko ustrezna glede na usposobljenost, ki se zahteva za izdajo spričevala. Druga se nanaša na pomanjkljivo izobraževanje za gašenje požarov in opremo ustanove za pomorsko izobraževanje. Gana je bila pozvana, naj na tem področju nadaljuje z izvajanjem korekcijskih ukrepov. Vendar te pomanjkljivosti ne upravičujejo dvomov v vsesplošno raven upoštevanja zahtev Konvencije STCW glede sistemov izobraževanja in izdajanja spričeval za pomorščake s strani Gane. |
| --- | --- |

(6)

Dve pomanjkljivosti ostajata. Prva se nanaša na dejstvo, da Gana ne zagotavlja v celoti, da je praksa na morju, ki se opravi v mornarici ali na pilotskih ladjah, dejansko ustrezna glede na usposobljenost, ki se zahteva za izdajo spričevala. Druga se nanaša na pomanjkljivo izobraževanje za gašenje požarov in opremo ustanove za pomorsko izobraževanje. Gana je bila pozvana, naj na tem področju nadaljuje z izvajanjem korekcijskih ukrepov. Vendar te pomanjkljivosti ne upravičujejo dvomov v vsesplošno raven upoštevanja zahtev Konvencije STCW glede sistemov izobraževanja in izdajanja spričeval za pomorščake s strani Gane.

| (7) | Izid ocene skladnosti in ocena informacij, ki jih je predložila Gana, kažeta, da ta država izpolnjuje vse zahteve Konvencije STCW in da je sprejela vse ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij v zvezi s spričevali. |
| --- | --- |

(7)

Izid ocene skladnosti in ocena informacij, ki jih je predložila Gana, kažeta, da ta država izpolnjuje vse zahteve Konvencije STCW in da je sprejela vse ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij v zvezi s spričevali.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Gana se prizna za namene člena 19 Direktive 2008/106/ES glede sistemov za izobraževanje in izdajanje spričeval pomorščakom.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 9. februarja 2012

Za Komisijo

Siim KALLAS

Podpredsednik

---

(1)  UL L 323, 3.12.2008, str. 33.

1

(2)  Sprejela jo je Mednarodna pomorska organizacija.

2

---

| 11.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/46 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/46

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 9. februarja 2012

o priznanju Urugvaja v skladu z Direktivo 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede sistemov za izobraževanje in izdajanje spričeval pomorščakom

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 619)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/76/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (1) in zlasti prvega pododstavka člena 19(3) Direktive,

ob upoštevanju prošnje Španije dne 14. februarja 2006,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 2008/106/ES se lahko države članice odločijo, da overijo ustrezna spričevala pomorščakov, ki so jih izdale tretje države, če je zadevno tretjo državo priznala Komisija. Te tretje države morajo izpolnjevati vse zahteve Konvencije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov Mednarodne pomorske organizacije (IMO) (Konvencija STCW) iz leta 1978 (2), kakor je bila revidirana leta 1995. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 2008/106/ES se lahko države članice odločijo, da overijo ustrezna spričevala pomorščakov, ki so jih izdale tretje države, če je zadevno tretjo državo priznala Komisija. Te tretje države morajo izpolnjevati vse zahteve Konvencije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov Mednarodne pomorske organizacije (IMO) (Konvencija STCW) iz leta 1978 (2), kakor je bila revidirana leta 1995.

| (2) | Španija je z dopisom z dne 14. februarja 2006 zaprosila za priznanje Urugvaja. Na podlagi te prošnje je Komisija ocenila sisteme za izobraževanje in izdajanje spričeval v Urugvaju, da bi preverila, ali ta država izpolnjuje zahteve Konvencije STCW in ali so bili sprejeti ustrezni ukrepi za preprečevanje goljufij, povezanih s spričevali. Ocena je temeljila na rezultatih inšpekcije, ki so jo junija 2007 opravili izvedenci Evropske agencije za pomorsko varnost. Med navedenim inšpekcijskim pregledom so bile v sistemih za izobraževanje in izdajanje spričeval odkrite določene pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(2)

Španija je z dopisom z dne 14. februarja 2006 zaprosila za priznanje Urugvaja. Na podlagi te prošnje je Komisija ocenila sisteme za izobraževanje in izdajanje spričeval v Urugvaju, da bi preverila, ali ta država izpolnjuje zahteve Konvencije STCW in ali so bili sprejeti ustrezni ukrepi za preprečevanje goljufij, povezanih s spričevali. Ocena je temeljila na rezultatih inšpekcije, ki so jo junija 2007 opravili izvedenci Evropske agencije za pomorsko varnost. Med navedenim inšpekcijskim pregledom so bile v sistemih za izobraževanje in izdajanje spričeval odkrite določene pomanjkljivosti.

| (3) | Komisija je državam članicam predložila poročilo o izidih ocene. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je državam članicam predložila poročilo o izidih ocene.

| (4) | Komisija je z dopisoma z dne 16. februarja 2009 in 8. decembra 2010 od Urugvaja zahtevala predložitev dokazov, da so bile odkrite pomanjkljivosti odpravljene. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z dopisoma z dne 16. februarja 2009 in 8. decembra 2010 od Urugvaja zahtevala predložitev dokazov, da so bile odkrite pomanjkljivosti odpravljene.

| (5) | Urugvaj je v dopisih z dne 30. aprila 2009 in 18. marca 2011 predložil zahtevane informacije in dokaze glede izvajanja ustreznih in zadostnih korektivnih ukrepov, s katerimi se obravnava večina pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene med oceno skladnosti. |
| --- | --- |

(5)

Urugvaj je v dopisih z dne 30. aprila 2009 in 18. marca 2011 predložil zahtevane informacije in dokaze glede izvajanja ustreznih in zadostnih korektivnih ukrepov, s katerimi se obravnava večina pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene med oceno skladnosti.

| (6) | Dve pomanjkljivosti ostajata. Prva se nanaša na dejstvo, da sistem standardov kakovosti ne zajema nekaterih dejavnosti uprave, kot je odobritev izobraževalnih programov. Druga pomanjkljivost se nanaša na obliko spričeval. Urugvaj je bil pozvan, naj na tem področju nadaljuje z izvajanjem korekcijskih ukrepov. Vendar te pomanjkljivosti ne upravičujejo dvomov v vsesplošno raven upoštevanja zahtev Konvencije STCW glede sistemov izobraževanja in izdajanja spričeval za pomorščake s strani Urugvaja. |
| --- | --- |

(6)

Dve pomanjkljivosti ostajata. Prva se nanaša na dejstvo, da sistem standardov kakovosti ne zajema nekaterih dejavnosti uprave, kot je odobritev izobraževalnih programov. Druga pomanjkljivost se nanaša na obliko spričeval. Urugvaj je bil pozvan, naj na tem področju nadaljuje z izvajanjem korekcijskih ukrepov. Vendar te pomanjkljivosti ne upravičujejo dvomov v vsesplošno raven upoštevanja zahtev Konvencije STCW glede sistemov izobraževanja in izdajanja spričeval za pomorščake s strani Urugvaja.

| (7) | Izid ocene skladnosti in ocena informacij, ki jih je predložil Urugvaj, kažeta, da ta država izpolnjuje vse zahteve Konvencije STCW in da je sprejela vse ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij v zvezi s spričevali. |
| --- | --- |

(7)

Izid ocene skladnosti in ocena informacij, ki jih je predložil Urugvaj, kažeta, da ta država izpolnjuje vse zahteve Konvencije STCW in da je sprejela vse ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij v zvezi s spričevali.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Urugvaj se prizna za namene člena 19 Direktive 2008/106/ES glede sistemov za izobraževanje in izdajanje spričeval pomorščakom.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 9. februarja 2012

Za Komisijo

Siim KALLAS

Podpredsednik

---

(1)  UL L 323, 3.12.2008, str. 33.

1

(2)  Sprejela jo je Mednarodna pomorska organizacija.

2

---

| 11.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/47

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 9. februarja 2012

o nevključitvi flufenoksurona za 18. vrsto izdelkov v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 621)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/77/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (1) in zlasti drugega pododstavka člena 16(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki se ocenijo glede njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Navedeni seznam vključuje flufenoksuron. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki se ocenijo glede njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Navedeni seznam vključuje flufenoksuron.

| (2) | Na podlagi Uredbe (ES) št. 1451/2007 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena presoja flufenoksurona (št. CAS 101463-69-8; št. ES 417-680-3) glede uporabe v 18. vrsti izdelkov, insekticidih, akaricidih in pripravkih za nadzor drugih členonožcev, kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi Uredbe (ES) št. 1451/2007 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena presoja flufenoksurona (št. CAS 101463-69-8; št. ES 417-680-3) glede uporabe v 18. vrsti izdelkov, insekticidih, akaricidih in pripravkih za nadzor drugih členonožcev, kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni direktivi.

| (3) | Francija, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 17. marca 2009 v skladu s členom 14(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1451/2007 Komisiji poslala poročilo pristojnega organa in priporočilo. |
| --- | --- |

(3)

Francija, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 17. marca 2009 v skladu s členom 14(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1451/2007 Komisiji poslala poročilo pristojnega organa in priporočilo.

| (4) | Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile ugotovitve pregleda 22. septembra 2011 v Stalnem odboru za biocidne pripravke vključene v poročilo o oceni. |
| --- | --- |

(4)

Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile ugotovitve pregleda 22. septembra 2011 v Stalnem odboru za biocidne pripravke vključene v poročilo o oceni.

| (5) | Pri oceni tveganj za prizadete dele okolja, ki je bila opravljena z uporabo realističnega pristopa, so se pokazali nesprejemljivi učinki za vodni ekosistem. Poleg tega je flufenoksuron zaradi svojih lastnosti obstojen, toksičen in se lahko kopiči v organizmih, obenem pa je v skladu z merili iz Priloge XIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) zelo obstojen in se zelo lahko kopiči v organizmih. Zato flufenoksurona ni primerno vključiti za uporabo v 18. vrsti izdelkov v prilogah I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. |
| --- | --- |

(5)

Pri oceni tveganj za prizadete dele okolja, ki je bila opravljena z uporabo realističnega pristopa, so se pokazali nesprejemljivi učinki za vodni ekosistem. Poleg tega je flufenoksuron zaradi svojih lastnosti obstojen, toksičen in se lahko kopiči v organizmih, obenem pa je v skladu z merili iz Priloge XIII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) zelo obstojen in se zelo lahko kopiči v organizmih. Zato flufenoksurona ni primerno vključiti za uporabo v 18. vrsti izdelkov v prilogah I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES.

| (6) | Datum, od katerega se biocidni pripravki 18. vrste izdelkov z vsebnostjo flufenoksurona ne smejo več dajati v promet, mora biti sprejemljiv glede na rezultat ocene tveganj in glede na datum začetka veljavnosti tega sklepa. |
| --- | --- |

(6)

Datum, od katerega se biocidni pripravki 18. vrste izdelkov z vsebnostjo flufenoksurona ne smejo več dajati v promet, mora biti sprejemljiv glede na rezultat ocene tveganj in glede na datum začetka veljavnosti tega sklepa.

| (7) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Flufenoksuron (št. CAS 101463-69-8; št. ES 417-680-3) se za 18. vrsto izdelkov ne vključi v priloge I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES.

Člen 2

Za namene člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1451/2007 se biocidni pripravki 18. vrste izdelkov z vsebnostjo flufenoksurona od 1. avgusta 2012 naprej ne dajejo več v promet.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 9. februarja 2012

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 325, 11.12.2007, str. 3.

2

(3)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

3

---

| 11.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/48

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 9. februarja 2012

o nevključitvi nekaterih snovi v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 645)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/78/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (1) in zlasti drugega pododstavka člena 16(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki se ocenijo glede njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki se ocenijo glede njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES.

| (2) | Za mnoge kombinacije snovi/vrst pripravkov, vključene v navedeni seznam, so se bodisi vsi udeleženci umaknili iz programa pregledovanja bodisi država članica, imenovana za poročevalko pri ocenjevanju, ni prejela celotne dokumentacije do roka iz člena 9 in člena 12(3) Uredbe (ES) št. 1451/2007. |
| --- | --- |

(2)

Za mnoge kombinacije snovi/vrst pripravkov, vključene v navedeni seznam, so se bodisi vsi udeleženci umaknili iz programa pregledovanja bodisi država članica, imenovana za poročevalko pri ocenjevanju, ni prejela celotne dokumentacije do roka iz člena 9 in člena 12(3) Uredbe (ES) št. 1451/2007.

| (3) | Zato je Komisija v skladu s členom 11(2), členom 12(1) in členom 13(5) Uredbe (ES) št. 1451/2007 o tem obvestila države članice. Navedeno obvestilo je bilo objavljeno tudi v elektronski obliki. |
| --- | --- |

(3)

Zato je Komisija v skladu s členom 11(2), členom 12(1) in členom 13(5) Uredbe (ES) št. 1451/2007 o tem obvestila države članice. Navedeno obvestilo je bilo objavljeno tudi v elektronski obliki.

| (4) | V treh mesecih po navedeni objavi je več družb izrazilo zanimanje za prevzem vloge udeleženca za nekatere zadevne snovi in vrste pripravkov. Vendar te družbe nato niso predložile popolnega dosjeja. |
| --- | --- |

(4)

V treh mesecih po navedeni objavi je več družb izrazilo zanimanje za prevzem vloge udeleženca za nekatere zadevne snovi in vrste pripravkov. Vendar te družbe nato niso predložile popolnega dosjeja.

| (5) | Na podlagi člena 12(4) in (5) Uredbe (ES) št. 1451/2007 se zato zadevne snovi in vrste pripravkov ne vključijo v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi člena 12(4) in (5) Uredbe (ES) št. 1451/2007 se zato zadevne snovi in vrste pripravkov ne vključijo v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES.

| (6) | Zaradi pravne varnosti je primerno določiti datum, po katerem se biocidni pripravki iz vrst pripravkov iz Priloge k temu sklepu, ki vsebujejo aktivne snovi iz navedene priloge, ne bi smeli več dajati v promet. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi pravne varnosti je primerno določiti datum, po katerem se biocidni pripravki iz vrst pripravkov iz Priloge k temu sklepu, ki vsebujejo aktivne snovi iz navedene priloge, ne bi smeli več dajati v promet.

| (7) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Snovi, navedene v Prilogi k temu sklepu, se za zadevne vrste pripravkov ne vključijo v priloge I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES.

Člen 2

Za namene člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1451/2007 se biocidni pripravki iz vrst pripravkov iz Priloge k temu sklepu, ki vsebujejo aktivne snovi iz navedene priloge, od 1. februarja 2013 dalje ne dajejo več v promet.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 9. februarja 2012

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 325, 11.12.2007, str. 3.

2

---

PRILOGA

Snovi in vrste pripravkov, ki se ne vključijo v priloge I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES

| Ime | Številka ES | Številka CAS | Vrsta proizvoda | Država članica poročevalka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cikloheksilhidroksidiazen 1-oksid, kalijeva sol | | 66603-10-9 | 6 | AT |
| Cikloheksilhidroksidiazen 1-oksid, kalijeva sol | | 66603-10-9 | 7 | AT |
| Cikloheksilhidroksidiazen 1-oksid, kalijeva sol | | 66603-10-9 | 9 | AT |
| Cikloheksilhidroksidiazen 1-oksid, kalijeva sol | | 66603-10-9 | 10 | AT |
| Cikloheksilhidroksidiazen 1-oksid, kalijeva sol | | 66603-10-9 | 12 | AT |
| Cikloheksilhidroksidiazen 1-oksid, kalijeva sol | | 66603-10-9 | 13 | AT |
| Difenoksarzin-10-il oksid | 200-377-3 | 58-36-6 | 9 | FR |
| Glioksal | 203-474-9 | 107-22-2 | 12 | FR |
| 1,3-dikloro-5,5-dimetilhidantoin | 204-258-7 | 118-52-5 | 12 | NL |
| Natrijev tozilkloramid | 204-854-7 | 127-65-1 | 11 | ES |
| Dinatrijev tetraborat, brezvodni | 215-540-4 | 1330-43-4 | 11 | NL |
| Baker | 231-159-6 | 7440-50-8 | 2 | FR |
| Baker | 231-159-6 | 7440-50-8 | 4 | FR |
| Baker | 231-159-6 | 7440-50-8 | 5 | FR |
| Baker | 231-159-6 | 7440-50-8 | 11 | FR |
| Bakrov sulfat | 231-847-6 | 7758-98-7 | 1 | FR |
| Bakrov sulfat | 231-847-6 | 7758-98-7 | 4 | FR |
| Kalcijev hipoklorit | 231-908-7 | 7778-54-3 | 1 | IT |
| Borova kislina | 233-139-2 | 10043-35-3 | 22 | NL |
| Trimagnezijev difosfid | 235-023-7 | 12057-74-8 | 20 | DE |
| Kloraloza | 240-016-7 | 15879-93-3 | 15 | PT |
| Kloraloza | 240-016-7 | 15879-93-3 | 23 | PT |
| Aluminijev fosfid | 244-088-0 | 20859-73-8 | 20 | DE |
| 1,3-dikloro-5-etil-5-metilimidazolidin-2,4-dion | 401-570-7 | 89415-87-2 | 12 | NL |
| Metil neodekanamid | 414-460-9 | 105726-67-8 | 19 | ES |
| Tetraklorodekaoksid kompleks | 420-970-2 | 92047-76-2 | 5 | DE |
| 3-benzo(b)tien-2-il-5,6-dihidro-1,4,2-oksatiazin,4-oksid | 431-030-6 | 163269-30-5 | 9 | PT |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilgvanidinijev klorid) | polimer | 374572-91-5 | 2 | FR |
| Poli(heksametilendiamin gvanidijev klorid) | polimer | 57028-96-3 | 2 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilgvanidinijev klorid) | polimer | 374572-91-5 | 3 | FR |
| Poli(heksametilendiamin gvanidijev klorid) | polimer | 57028-96-3 | 3 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilgvanidinijev klorid) | polimer | 374572-91-5 | 4 | FR |
| Poli(heksametilendiamin gvanidijev klorid) | polimer | 57028-96-3 | 4 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilgvanidinijev klorid) | polimer | 374572-91-5 | 7 | FR |
| Poli(heksametilendiamin gvanidijev klorid) | polimer | 57028-96-3 | 7 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilgvanidinijev klorid) | polimer | 374572-91-5 | 9 | FR |
| Poli(heksametilendiamin gvanidijev klorid) | polimer | 57028-96-3 | 9 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilgvanidinijev klorid) | polimer | 374572-91-5 | 10 | FR |
| Poli(heksametilendiamin gvanidijev klorid) | polimer | 57028-96-3 | 10 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilgvanidinijev klorid) | polimer | 374572-91-5 | 11 | FR |
| Poli(heksametilendiamin gvanidijev klorid) | polimer | 57028-96-3 | 11 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilgvanidinijev klorid) | polimer | 374572-91-5 | 12 | FR |
| Poli(heksametilendiamin gvanidijev klorid) | polimer | 57028-96-3 | 12 | FR |
| Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilgvanidinijev klorid) | polimer | 374572-91-5 | 20 | FR |
| Poli(heksametilendiamin gvanidijev klorid) | polimer | 57028-96-3 | 20 | FR |

Ime

Številka ES

Številka CAS

Vrsta proizvoda

Država članica poročevalka

Cikloheksilhidroksidiazen 1-oksid, kalijeva sol

66603-10-9

6

AT

Cikloheksilhidroksidiazen 1-oksid, kalijeva sol

66603-10-9

7

AT

Cikloheksilhidroksidiazen 1-oksid, kalijeva sol

66603-10-9

9

AT

Cikloheksilhidroksidiazen 1-oksid, kalijeva sol

66603-10-9

10

AT

Cikloheksilhidroksidiazen 1-oksid, kalijeva sol

66603-10-9

12

AT

Cikloheksilhidroksidiazen 1-oksid, kalijeva sol

66603-10-9

13

AT

Difenoksarzin-10-il oksid

200-377-3

58-36-6

9

FR

Glioksal

203-474-9

107-22-2

12

FR

1,3-dikloro-5,5-dimetilhidantoin

204-258-7

118-52-5

12

NL

Natrijev tozilkloramid

204-854-7

127-65-1

11

ES

Dinatrijev tetraborat, brezvodni

215-540-4

1330-43-4

11

NL

Baker

231-159-6

7440-50-8

2

FR

Baker

231-159-6

7440-50-8

4

FR

Baker

231-159-6

7440-50-8

5

FR

Baker

231-159-6

7440-50-8

11

FR

Bakrov sulfat

231-847-6

7758-98-7

1

FR

Bakrov sulfat

231-847-6

7758-98-7

4

FR

Kalcijev hipoklorit

231-908-7

7778-54-3

1

IT

Borova kislina

233-139-2

10043-35-3

22

NL

Trimagnezijev difosfid

235-023-7

12057-74-8

20

DE

Kloraloza

240-016-7

15879-93-3

15

PT

Kloraloza

240-016-7

15879-93-3

23

PT

Aluminijev fosfid

244-088-0

20859-73-8

20

DE

1,3-dikloro-5-etil-5-metilimidazolidin-2,4-dion

401-570-7

89415-87-2

12

NL

Metil neodekanamid

414-460-9

105726-67-8

19

ES

Tetraklorodekaoksid kompleks

420-970-2

92047-76-2

5

DE

3-benzo(b)tien-2-il-5,6-dihidro-1,4,2-oksatiazin,4-oksid

431-030-6

163269-30-5

9

PT

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilgvanidinijev klorid)

polimer

374572-91-5

2

FR

Poli(heksametilendiamin gvanidijev klorid)

polimer

57028-96-3

2

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilgvanidinijev klorid)

polimer

374572-91-5

3

FR

Poli(heksametilendiamin gvanidijev klorid)

polimer

57028-96-3

3

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilgvanidinijev klorid)

polimer

374572-91-5

4

FR

Poli(heksametilendiamin gvanidijev klorid)

polimer

57028-96-3

4

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilgvanidinijev klorid)

polimer

374572-91-5

7

FR

Poli(heksametilendiamin gvanidijev klorid)

polimer

57028-96-3

7

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilgvanidinijev klorid)

polimer

374572-91-5

9

FR

Poli(heksametilendiamin gvanidijev klorid)

polimer

57028-96-3

9

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilgvanidinijev klorid)

polimer

374572-91-5

10

FR

Poli(heksametilendiamin gvanidijev klorid)

polimer

57028-96-3

10

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilgvanidinijev klorid)

polimer

374572-91-5

11

FR

Poli(heksametilendiamin gvanidijev klorid)

polimer

57028-96-3

11

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilgvanidinijev klorid)

polimer

374572-91-5

12

FR

Poli(heksametilendiamin gvanidijev klorid)

polimer

57028-96-3

12

FR

Oligo(2-(2-etoksi)etoksietilgvanidinijev klorid)

polimer

374572-91-5

20

FR

Poli(heksametilendiamin gvanidijev klorid)

polimer

57028-96-3

20

FR

---

Popravki

| 11.2.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/51

---

Popravek Uredbe Sveta (EU) št. 44/2012 z dne 17. januarja 2012 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah, ki niso del EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2012

(
  Uradni list Evropske unije L 25 z dne 27. januarja 2012
  )

Stran 105, Priloga IB, za TAC za trsko za podobmočji I in IIb (COD/1/2B.), opomba 3:

besedilo:

| „(3) | Prilov vahnje lahko predstavlja do 19 % iztovorjenega ulova na izvlek. Količina prilova vahnje se prišteje kvoti za trsko.“ |
| --- | --- |

„(3)

Prilov vahnje lahko predstavlja do 19 % iztovorjenega ulova na izvlek. Količina prilova vahnje se prišteje kvoti za trsko.“

se glasi:

| „(3) | Prilov vahnje lahko predstavlja do 19 % ulova na izvlek. Količina prilova vahnje se prišteje kvoti za trsko.“ |
| --- | --- |

„(3)

Prilov vahnje lahko predstavlja do 19 % ulova na izvlek. Količina prilova vahnje se prišteje kvoti za trsko.“

---