# Jurnalul Oficial L 38/2012

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2012.038.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 38 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5511 februarie 2012 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2012.038.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 38

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5511 februarie 2012

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 113/2012 al Consiliului din 10 februarie 2012 privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 560/2005 de impunere a anumitor măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Coasta de Fildeș | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 114/2012 al Consiliului din 10 februarie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 765/2006 privind măsuri restrictive împotriva Belarus | 3 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 115/2012 al Comisiei din 9 februarie 2012 de instituire a unei taxe compensatorii provizorii privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora, originare din India | 6 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 116/2012 al Comisiei din 9 februarie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 872/2004 al Consiliului privind noi măsuri restrictive împotriva Liberiei | 29 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 117/2012 al Comisiei din 10 februarie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1295/2008 privind importul de hamei din țări terțe | 33 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 118/2012 al Comisiei din 10 februarie 2012 de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2380/2001, (CE) nr. 1289/2004, (CE) nr. 1455/2004, (CE) nr. 1800/2004, (CE) nr. 600/2005, (UE) nr. 874/2010, a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 388/2011, (UE) nr. 532/2011 și (UE) nr. 900/2011 în ceea ce privește numele titularului autorizației pentru anumiți aditivi în hrana animalelor și de rectificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 532/2011 (
  1
  ) | 36 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 119/2012 al Comisiei din 10 februarie 2012 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 40 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 120/2012 al Comisiei din 10 februarie 2012 de stabilire a coeficientului de atribuire care trebuie aplicat în cazul cererilor de licențe de import pentru ulei de măsline depuse în perioada cuprinsă între 6 și 7 februarie 2012 în cadrul contingentului tarifar tunisian și de suspendare a eliberării licențelor de import pentru luna februarie 2012 | 42 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare 2012/74/PESC a Consiliului din 10 februarie 2012 privind punerea în aplicare a Deciziei 2010/656/PESC de reînnoire a măsurilor restrictive impuse împotriva Côte d’Ivoire | 43 |
| | | 2012/75/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 9 februarie 2012 privind recunoașterea Ghanei în temeiul Directivei 2008/106/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește sistemele de formare și certificare a personalului navigant maritim
  [notificată cu numărul C(2012) 616]

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2012/76/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 9 februarie 2012 privind recunoașterea Uruguayului în temeiul Directivei 2008/106/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește sistemele de formare și certificare a personalului navigant maritim
  [notificată cu numărul C(2012) 619]

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2012/77/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 9 februarie 2012 privind neincluderea flufenoxuronului pentru tipul de produse 18 în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind comercializarea produselor biocide
  [notificată cu numărul C(2012) 621]

   (
  1
  ) | 47 |
| | | 2012/78/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 9 februarie 2012 privind neincluderea anumitor substanțe în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind comercializarea produselor biocide
  [notificată cu numărul C(2012) 645]

   (
  1
  ) | 48 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 113/2012 al Consiliului din 10 februarie 2012 privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 560/2005 de impunere a anumitor măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Coasta de Fildeș

1

*

Regulamentul (UE) nr. 114/2012 al Consiliului din 10 februarie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 765/2006 privind măsuri restrictive împotriva Belarus

3

*

Regulamentul (UE) nr. 115/2012 al Comisiei din 9 februarie 2012 de instituire a unei taxe compensatorii provizorii privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora, originare din India

6

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 116/2012 al Comisiei din 9 februarie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 872/2004 al Consiliului privind noi măsuri restrictive împotriva Liberiei

29

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 117/2012 al Comisiei din 10 februarie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1295/2008 privind importul de hamei din țări terțe

33

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 118/2012 al Comisiei din 10 februarie 2012 de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2380/2001, (CE) nr. 1289/2004, (CE) nr. 1455/2004, (CE) nr. 1800/2004, (CE) nr. 600/2005, (UE) nr. 874/2010, a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 388/2011, (UE) nr. 532/2011 și (UE) nr. 900/2011 în ceea ce privește numele titularului autorizației pentru anumiți aditivi în hrana animalelor și de rectificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 532/2011 (
  1
  )

1

36

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 119/2012 al Comisiei din 10 februarie 2012 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

40

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 120/2012 al Comisiei din 10 februarie 2012 de stabilire a coeficientului de atribuire care trebuie aplicat în cazul cererilor de licențe de import pentru ulei de măsline depuse în perioada cuprinsă între 6 și 7 februarie 2012 în cadrul contingentului tarifar tunisian și de suspendare a eliberării licențelor de import pentru luna februarie 2012

42

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare 2012/74/PESC a Consiliului din 10 februarie 2012 privind punerea în aplicare a Deciziei 2010/656/PESC de reînnoire a măsurilor restrictive impuse împotriva Côte d’Ivoire

43

2012/75/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 9 februarie 2012 privind recunoașterea Ghanei în temeiul Directivei 2008/106/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește sistemele de formare și certificare a personalului navigant maritim
  [notificată cu numărul C(2012) 616]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2012) 616]

1

45

2012/76/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 9 februarie 2012 privind recunoașterea Uruguayului în temeiul Directivei 2008/106/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește sistemele de formare și certificare a personalului navigant maritim
  [notificată cu numărul C(2012) 619]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2012) 619]

1

46

2012/77/UE

*

Decizia Comisiei din 9 februarie 2012 privind neincluderea flufenoxuronului pentru tipul de produse 18 în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind comercializarea produselor biocide
  [notificată cu numărul C(2012) 621]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2012) 621]

1

47

2012/78/UE

*

Decizia Comisiei din 9 februarie 2012 privind neincluderea anumitor substanțe în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind comercializarea produselor biocide
  [notificată cu numărul C(2012) 645]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2012) 645]

1

48

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 44/2012 al Consiliului din 17 ianuarie 2012 de stabilire, pentru 2012, a posibilităților de pescuit disponibile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește care fac obiectul unor negocieri sau acorduri internaționale (JO L 25, 27.1.2012) | 51 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 44/2012 al Consiliului din 17 ianuarie 2012 de stabilire, pentru 2012, a posibilităților de pescuit disponibile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește care fac obiectul unor negocieri sau acorduri internaționale (JO L 25, 27.1.2012)

(JO L 25, 27.1.2012)

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 11.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 38/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 38/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 113/2012 AL CONSILIULUI

din 10 februarie 2012

privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 560/2005 de impunere a anumitor măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Coasta de Fildeș

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 560/2005 al Consiliului din 12 aprilie 2005 de impunere a anumitor măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități având în vedere situația din Coasta de Fildeș (1), în special articolul 11a alineatul (2),

întrucât:

| (1) | La 12 aprilie 2005, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 560/2005. |
| --- | --- |

(1)

La 12 aprilie 2005, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 560/2005.

| (2) | Din perspectiva evoluției situației din Côte d’Ivoire, lista persoanelor fizice și juridice, a entităților sau a organismelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 560/2005 ar trebui să se modifice, |
| --- | --- |

(2)

Din perspectiva evoluției situației din Côte d’Ivoire, lista persoanelor fizice și juridice, a entităților sau a organismelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 560/2005 ar trebui să se modifice,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Persoanele fizice prevăzute în lista din anexa la prezentul regulament se elimină din lista prevăzută în anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 560/2005.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 februarie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

C. ANTORINI

---

(1)  JO L 95, 14.4.2005, p. 1.

1

---

ANEXĂ

Persoanele fizice menționate la articolul 1

| 1 | Domnul Frank Anderson Kouassi |
| --- | --- |
| 2 | Domnul Yanon Yapo |
| 3 | Domnul Benjamin Yapo Atsé |
| 4 | Domnul Blaise N’Goua Abi |
| 5 | Doamna Anne Jacqueline Lohoués Oble |
| 6 | Doamna Angèle Gnonsoa |
| 7 | Doamna Danièle Boni Claverie |
| 8 | Domnul Ettien Amoikon |
| 9 | Domnul Kata Kéké Joseph |
| 10 | Domnul Touré Amara |
| 11 | Doamna Anne Gnahouret Tatret |
| 12 | Domnul Thomas N’Guessan Yao |
| 13 | Doamna Odette Lago Daléba Loan |
| 14 | Domnul Georges Armand Alexis Ouégnin |
| 15 | Domnul Rafaël Dogo Djéréké |
| 16 | Doamna Marie Odette Lorougnon Souhonon |
| 17 | Domnul Felix Nanihio |
| 18 | Domnul Lahoua Souanga Etienne |
| 19 | Domnul Jean Baptiste Akrou |
| 20 | Domnul Lambert Kessé Feh |
| 21 | Togba Norbert |
| 22 | Kone Doféré |
| 23 | Hanny Tchélé Brigitte |
| 24 | Jacques Zady |
| 25 | Ali Keita |
| 26 | Blon Siki Blaise |
| 27 | Moustapha Aziz |
| 28 | Gnamien Yao |
| 29 | Ghislain N’Gbechi |
| 30 | Deby Dally Balawourou |

1

Domnul Frank Anderson Kouassi

2

Domnul Yanon Yapo

3

Domnul Benjamin Yapo Atsé

4

Domnul Blaise N’Goua Abi

5

Doamna Anne Jacqueline Lohoués Oble

6

Doamna Angèle Gnonsoa

7

Doamna Danièle Boni Claverie

8

Domnul Ettien Amoikon

9

Domnul Kata Kéké Joseph

10

Domnul Touré Amara

11

Doamna Anne Gnahouret Tatret

12

Domnul Thomas N’Guessan Yao

13

Doamna Odette Lago Daléba Loan

14

Domnul Georges Armand Alexis Ouégnin

15

Domnul Rafaël Dogo Djéréké

16

Doamna Marie Odette Lorougnon Souhonon

17

Domnul Felix Nanihio

18

Domnul Lahoua Souanga Etienne

19

Domnul Jean Baptiste Akrou

20

Domnul Lambert Kessé Feh

21

Togba Norbert

22

Kone Doféré

23

Hanny Tchélé Brigitte

24

Jacques Zady

25

Ali Keita

26

Blon Siki Blaise

27

Moustapha Aziz

28

Gnamien Yao

29

Ghislain N’Gbechi

30

Deby Dally Balawourou

---

| 11.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 38/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 38/3

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 114/2012 AL CONSILIULUI

din 10 februarie 2012

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 765/2006 privind măsuri restrictive împotriva Belarus

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 215,

având în vedere Decizia 2012/36/PESC a Consiliului din 23 ianuarie 2012 (1) de modificare a Deciziei 2010/639/PESC a Consiliului (2) privind măsuri restrictive împotriva Belarus,

având în vedere propunerea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 765/2006 al Consiliului (3) prevede înghețarea activelor președintelui Lukașenko și ale anumitor funcționari din Belarus. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 765/2006 al Consiliului (3) prevede înghețarea activelor președintelui Lukașenko și ale anumitor funcționari din Belarus.

| (2) | Prin Decizia 2012/36/PESC, Consiliul a decis că aplicarea restricțiilor referitoare la înghețarea fondurilor și resurselor economice ar trebui să fie extinsă la persoanele răspunzătoare de grave încălcări ale drepturilor omului sau de represiunea împotriva societății civile și a opoziției democratice, incluzând în special persoanele care dețin o funcție de conducere, cât și persoanelor și entităților care beneficiază de pe urma regimului Lukașenko sau îl susțin, incluzând în special persoanele și entitățile care furnizează sprijin financiar sau material regimului. |
| --- | --- |

(2)

Prin Decizia 2012/36/PESC, Consiliul a decis că aplicarea restricțiilor referitoare la înghețarea fondurilor și resurselor economice ar trebui să fie extinsă la persoanele răspunzătoare de grave încălcări ale drepturilor omului sau de represiunea împotriva societății civile și a opoziției democratice, incluzând în special persoanele care dețin o funcție de conducere, cât și persoanelor și entităților care beneficiază de pe urma regimului Lukașenko sau îl susțin, incluzând în special persoanele și entitățile care furnizează sprijin financiar sau material regimului.

| (3) | Această măsură intră în domeniul de aplicare al Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și, prin urmare, este necesară o acțiune la nivelul Uniunii astfel încât aceasta să producă efecte, în special în vederea asigurării aplicării uniforme a acesteia de către operatorii economici din toate statele membre. |
| --- | --- |

(3)

Această măsură intră în domeniul de aplicare al Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și, prin urmare, este necesară o acțiune la nivelul Uniunii astfel încât aceasta să producă efecte, în special în vederea asigurării aplicării uniforme a acesteia de către operatorii economici din toate statele membre.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 765/2006 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 765/2006 ar trebui modificat în consecință.

| (5) | Pentru a se asigura că măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt eficace, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării sale, |
| --- | --- |

(5)

Pentru a se asigura că măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt eficace, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării sale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 765/2006 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 2 se înlocuiește cu următorul articol:
  „Articolul 2
  (1)   Se îngheață toate fondurile și resursele economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate de persoanele fizice sau juridice, entitățile sau organismele enumerate în anexele I, IA și IB.
  (2)   Se interzice punerea la dispoziția persoanelor fizice sau juridice, a entităților sau a organismelor menționate în anexele I, IA sau IB, direct sau indirect, precum și utilizarea în beneficiul acestora, a oricăror fonduri sau resurse economice.
  (3)   Se interzice participarea cu bună știință și deliberată la activități care au drept scop ori efect direct sau indirect eludarea măsurilor menționate la alineatele (1) și (2).
  (4)   Anexa I cuprinde o listă a persoanelor fizice sau juridice, a entităților și organismelor care, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) din Decizia 2010/639/PESC a Consiliului din 25 octombrie 2010 privind măsuri restrictive împotriva Belarus (4), au fost identificate de Consiliu ca fiind răspunzătoare de încălcarea standardelor electorale internaționale cu ocazia alegerilor prezidențiale organizate în Belarus la 19 martie 2006, precum și de represiunea împotriva societății civile și a opoziției democratice, sau ca fiind asociate cu persoanele răspunzătoare.
  (5)   Anexa IA cuprinde o listă a persoanelor fizice sau juridice, a entităților și organismelor care, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (b) din Decizia 2010/639/PESC, au fost identificate de Consiliu ca fiind răspunzătoare de încălcarea standardelor electorale internaționale cu ocazia alegerilor prezidențiale organizate în Belarus la 19 decembrie 2010, precum și de represiunea împotriva societății civile și a opoziției democratice sau ca fiind asociate cu persoanele răspunzătoare.
  (6)   Anexa IB cuprinde o listă a persoanelor fizice și juridice, a entităților și organismelor care, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) literele (c) și (d) din Decizia 2010/639/PESC, au fost identificate de Consiliu ca fiind fie (i) răspunzătoare de grave încălcări ale drepturilor omului sau de represiunea împotriva societății civile și a opoziției democratice din Belarus, fie (ii) persoane sau entități care beneficiază de pe urma regimului Lukașenko sau îl susțin. |
| --- | --- |

1.

Articolul 2 se înlocuiește cu următorul articol:

„Articolul 2

(1)   Se îngheață toate fondurile și resursele economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate de persoanele fizice sau juridice, entitățile sau organismele enumerate în anexele I, IA și IB.

(2)   Se interzice punerea la dispoziția persoanelor fizice sau juridice, a entităților sau a organismelor menționate în anexele I, IA sau IB, direct sau indirect, precum și utilizarea în beneficiul acestora, a oricăror fonduri sau resurse economice.

(3)   Se interzice participarea cu bună știință și deliberată la activități care au drept scop ori efect direct sau indirect eludarea măsurilor menționate la alineatele (1) și (2).

(4)   Anexa I cuprinde o listă a persoanelor fizice sau juridice, a entităților și organismelor care, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) din Decizia 2010/639/PESC a Consiliului din 25 octombrie 2010 privind măsuri restrictive împotriva Belarus (4), au fost identificate de Consiliu ca fiind răspunzătoare de încălcarea standardelor electorale internaționale cu ocazia alegerilor prezidențiale organizate în Belarus la 19 martie 2006, precum și de represiunea împotriva societății civile și a opoziției democratice, sau ca fiind asociate cu persoanele răspunzătoare.

(5)   Anexa IA cuprinde o listă a persoanelor fizice sau juridice, a entităților și organismelor care, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (b) din Decizia 2010/639/PESC, au fost identificate de Consiliu ca fiind răspunzătoare de încălcarea standardelor electorale internaționale cu ocazia alegerilor prezidențiale organizate în Belarus la 19 decembrie 2010, precum și de represiunea împotriva societății civile și a opoziției democratice sau ca fiind asociate cu persoanele răspunzătoare.

(6)   Anexa IB cuprinde o listă a persoanelor fizice și juridice, a entităților și organismelor care, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) literele (c) și (d) din Decizia 2010/639/PESC, au fost identificate de Consiliu ca fiind fie (i) răspunzătoare de grave încălcări ale drepturilor omului sau de represiunea împotriva societății civile și a opoziției democratice din Belarus, fie (ii) persoane sau entități care beneficiază de pe urma regimului Lukașenko sau îl susțin.

| 2. | La alineatele (1) și (2) din articolul 2b, la articolul 3 alineatul (1) litera (a), la articolul 4a și la alineatele (1) și (4) din articolul 8a, trimiterile la „anexele I și IA” se înlocuiesc cu trimiteri la „anexele I, IA și IB”. |
| --- | --- |

2.

La alineatele (1) și (2) din articolul 2b, la articolul 3 alineatul (1) litera (a), la articolul 4a și la alineatele (1) și (4) din articolul 8a, trimiterile la „anexele I și IA” se înlocuiesc cu trimiteri la „anexele I, IA și IB”.

Articolul 2

Anexa la prezentul regulament se introduce ca anexa IB la Regulamentul (CE) nr. 765/2006.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 februarie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

C. ANTORINI

---

(1)  JO L 19, 24.1.2012, p. 31.

1

(2)  Decizia din 25 octombrie 2010 (JO L 280, 26.10.2010, p. 18).

2

(3)  JO L 134, 20.5.2006, p. 1.

3

(4)  JO L 280, 26.10.2010, p. 18.”

4

---

ANEXĂ

„ANEXA IB

Nu există mențiuni în prezenta anexă.”

---

| 11.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 38/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 38/6

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 115/2012 AL COMISIEI

din 9 februarie 2012

de instituire a unei taxe compensatorii provizorii privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora, originare din India

COMISIA EUROPEANĂ

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 12,

după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Deschiderea procedurii

| (1) | La 13 mai 2011, Comisia a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „aviz de deschidere”) deschiderea unei proceduri antisubvenție (denumită în continuare „procedura AS”) cu privire la importurile în Uniune de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora originare din India (denumită în continuare „India” sau „țara în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 13 mai 2011, Comisia a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „aviz de deschidere”) deschiderea unei proceduri antisubvenție (denumită în continuare „procedura AS”) cu privire la importurile în Uniune de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora originare din India (denumită în continuare „India” sau „țara în cauză”).

| (2) | În aceeași zi, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3) (denumit în continuare „aviz de deschidere”) deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora originare din India și a început o anchetă separată (denumită în continuare „procedura AD”). |
| --- | --- |

(2)

În aceeași zi, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3) (denumit în continuare „aviz de deschidere”) deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora originare din India și a început o anchetă separată (denumită în continuare „procedura AD”).

| (3) | Procedura AS a fost deschisă în urma unei plângeri depusă la 31 martie 2011 de către European Industrial Fasteners Institute (EIFI) (denumit în continuare „reclamantul”) în numele unor producători reprezentând mai mult de 25 % din totalul producției Uniunii de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora. Reclamația conținea elemente de probă prima facie care atestau existența subvențiilor în ceea ce privește produsul în cauză, precum și a prejudiciului material rezultând din aceasta și care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete. |
| --- | --- |

(3)

Procedura AS a fost deschisă în urma unei plângeri depusă la 31 martie 2011 de către European Industrial Fasteners Institute (EIFI) (denumit în continuare „reclamantul”) în numele unor producători reprezentând mai mult de 25 % din totalul producției Uniunii de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora. Reclamația conținea elemente de probă prima facie care atestau existența subvențiilor în ceea ce privește produsul în cauză, precum și a prejudiciului material rezultând din aceasta și care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.

| (4) | Înainte de a deschide procedura și în conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a transmis o notificare Guvernului Indiei (denumit în continuare „GI”) cu privire la faptul că a primit o reclamație documentată corespunzător, potrivit căreia importuri subvenționate de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora originare din India cauzează un prejudiciu material industriei Uniunii. GI a fost invitat să participe la consultări pentru a clarifica situația în ceea ce privește conținutul reclamației și pentru a găsi o soluție convenită de comun acord. Nu s-a ajuns la nicio soluție de comun acord. |
| --- | --- |

(4)

Înainte de a deschide procedura și în conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a transmis o notificare Guvernului Indiei (denumit în continuare „GI”) cu privire la faptul că a primit o reclamație documentată corespunzător, potrivit căreia importuri subvenționate de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora originare din India cauzează un prejudiciu material industriei Uniunii. GI a fost invitat să participe la consultări pentru a clarifica situația în ceea ce privește conținutul reclamației și pentru a găsi o soluție convenită de comun acord. Nu s-a ajuns la nicio soluție de comun acord.

1.2.   Părțile vizate de procedură

| (5) | Comisia a informat oficial producătorii reclamanți din Uniune, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii cunoscuți a fi interesați, precum și autoritățile indiene cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a informat oficial producătorii reclamanți din Uniune, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii cunoscuți a fi interesați, precum și autoritățile indiene cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.

| (6) | Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat o audiere și care au demonstrat că există motive speciale care să o justifice. |
| --- | --- |

(6)

Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat o audiere și care au demonstrat că există motive speciale care să o justifice.

1.2.1.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din India

| (7) | Ținând cont de numărul mare al producătorilor-exportatori din India, în avizul de deschidere s-a luat în considerare eșantionarea pentru determinarea subvenționării, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(7)

Ținând cont de numărul mare al producătorilor-exportatori din India, în avizul de deschidere s-a luat în considerare eșantionarea pentru determinarea subvenționării, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.

| (8) | Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se recurgă la eșantionare și, după caz, să se constituie un eșantion, producătorii-exportatori din India au fost invitați să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la data deschiderii anchetei și să furnizeze informații de bază referitoare la exporturile și vânzările lor interne, la natura activităților lor cu privire la fabricarea produsului în cauză și la numele și activitățile tuturor societăților afiliate implicate în fabricarea și/sau vânzarea produsului în cauză în perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și 31 martie 2011. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se recurgă la eșantionare și, după caz, să se constituie un eșantion, producătorii-exportatori din India au fost invitați să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la data deschiderii anchetei și să furnizeze informații de bază referitoare la exporturile și vânzările lor interne, la natura activităților lor cu privire la fabricarea produsului în cauză și la numele și activitățile tuturor societăților afiliate implicate în fabricarea și/sau vânzarea produsului în cauză în perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și 31 martie 2011.

| (9) | Autoritățile indiene relevante au fost, de asemenea, consultate în ceea ce privește selectarea unui eșantion reprezentativ. |
| --- | --- |

(9)

Autoritățile indiene relevante au fost, de asemenea, consultate în ceea ce privește selectarea unui eșantion reprezentativ.

| (10) | În total, cinci producători-exportatori, inclusiv un grup de societăți afiliate din India, au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion în termenul stabilit în avizul de deschidere. Aceste societăți care au cooperat au raportat exporturi ale produsului în cauză către Uniune în cursul perioadei de anchetă. Comparația între datele Eurostat privind importurile și volumul exporturilor produsului în cauză către Uniune, declarat pentru perioada de anchetă de către cinci societăți care au cooperat a arătat că nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori din India a fost de aproape 100 %. Prin urmare, eșantionul a fost constituit pe baza informațiilor prezentate de acești cinci producători-exportatori. |
| --- | --- |

(10)

În total, cinci producători-exportatori, inclusiv un grup de societăți afiliate din India, au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion în termenul stabilit în avizul de deschidere. Aceste societăți care au cooperat au raportat exporturi ale produsului în cauză către Uniune în cursul perioadei de anchetă. Comparația între datele Eurostat privind importurile și volumul exporturilor produsului în cauză către Uniune, declarat pentru perioada de anchetă de către cinci societăți care au cooperat a arătat că nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori din India a fost de aproape 100 %. Prin urmare, eșantionul a fost constituit pe baza informațiilor prezentate de acești cinci producători-exportatori.

1.2.2.   Selectarea eșantionului de societăți cooperante din India

| (11) | În conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selectat constă în trei societăți individuale, care, împreună, reprezintă aproximativ 98 % din volumul total al exporturilor din India către Uniune de produs în cauză. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selectat constă în trei societăți individuale, care, împreună, reprezintă aproximativ 98 % din volumul total al exporturilor din India către Uniune de produs în cauză.

| (12) | În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, părțile în cauză și autoritățile indiene au fost consultate cu privire la selecția eșantionului. Cei doi producători-exportatori neincluși în eșantion au insistat să fie, de asemenea, incluși în eșantion. Cu toate acestea, ținând seama de reprezentativitatea eșantionului propus, astfel cum s-a menționat în considerentul 11 de mai sus, s-a ajuns la concluzia că nu este necesară modificarea sau extinderea eșantionului. |
| --- | --- |

(12)

În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, părțile în cauză și autoritățile indiene au fost consultate cu privire la selecția eșantionului. Cei doi producători-exportatori neincluși în eșantion au insistat să fie, de asemenea, incluși în eșantion. Cu toate acestea, ținând seama de reprezentativitatea eșantionului propus, astfel cum s-a menționat în considerentul 11 de mai sus, s-a ajuns la concluzia că nu este necesară modificarea sau extinderea eșantionului.

1.2.3.   Examinarea individuală a societăților neincluse în eșantion

| (13) | O cerere de examinare individuală în conformitate cu articolul 27 alineatul (3) din regulamentul de bază a fost introdusă de un producător-exportator neinclus în eșantion. Examinarea acestei cereri în etapa provizorie ar fi fost prea dificilă. Prin urmare, decizia privind eventuala examinare individuală a acestei societăți va fi luată într-o etapă ulterioară. |
| --- | --- |

(13)

O cerere de examinare individuală în conformitate cu articolul 27 alineatul (3) din regulamentul de bază a fost introdusă de un producător-exportator neinclus în eșantion. Examinarea acestei cereri în etapa provizorie ar fi fost prea dificilă. Prin urmare, decizia privind eventuala examinare individuală a acestei societăți va fi luată într-o etapă ulterioară.

1.2.4.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (14) | Ținând seama de numărul aparent mare de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut să se recurgă la eșantionare pentru determinarea prejudiciului, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(14)

Ținând seama de numărul aparent mare de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut să se recurgă la eșantionare pentru determinarea prejudiciului, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.

| (15) | În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Acest eșantion este constituit din cinci societăți, dintre cei 15 producători din Uniune care erau cunoscuți înainte de deschiderea anchetei, selectați în funcție de volumul lor de vânzări, mărime și localizarea geografică în Uniune Acestea au reprezentat 37 % din producția totală estimată la nivelul Uniunii în decursul PA. Părțile interesate au fost invitate să consulte dosarul și să prezinte observații privind oportunitatea acestei alegeri în termen de 15 de zile de la data publicării avizului de deschidere. Nicio parte interesată nu s-a opus propunerii de eșantion constituit din cinci societăți. |
| --- | --- |

(15)

În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Acest eșantion este constituit din cinci societăți, dintre cei 15 producători din Uniune care erau cunoscuți înainte de deschiderea anchetei, selectați în funcție de volumul lor de vânzări, mărime și localizarea geografică în Uniune Acestea au reprezentat 37 % din producția totală estimată la nivelul Uniunii în decursul PA. Părțile interesate au fost invitate să consulte dosarul și să prezinte observații privind oportunitatea acestei alegeri în termen de 15 de zile de la data publicării avizului de deschidere. Nicio parte interesată nu s-a opus propunerii de eșantion constituit din cinci societăți.

| (16) | Ulterior, unul dintre cei cinci producători din Uniune incluși în eșantion și-a retras cooperarea. Cele patru societăți rămase reprezentau totuși 32 % din totalul producției estimate la nivelul Uniunii în cursul PA. Prin urmare, eșantionul a fost considerat, în continuare, reprezentativ pentru industria din Uniune. Au avut loc vizite de verificare la sediile a trei dintre aceste societăți. În această etapă provizorie a anchetei, s-a considerat că o analiză teoretică aprofundată este suficientă în vederea verificării datelor furnizate de către cea de-a patra societate inclusă în eșantion. |
| --- | --- |

(16)

Ulterior, unul dintre cei cinci producători din Uniune incluși în eșantion și-a retras cooperarea. Cele patru societăți rămase reprezentau totuși 32 % din totalul producției estimate la nivelul Uniunii în cursul PA. Prin urmare, eșantionul a fost considerat, în continuare, reprezentativ pentru industria din Uniune. Au avut loc vizite de verificare la sediile a trei dintre aceste societăți. În această etapă provizorie a anchetei, s-a considerat că o analiză teoretică aprofundată este suficientă în vederea verificării datelor furnizate de către cea de-a patra societate inclusă în eșantion.

1.2.5.   Eșantionarea importatorilor independenți

| (17) | Având în vedere numărul potențial mare de importatori implicați în procedură, în avizul de deschidere s-a luat în considerare eșantionarea importatorilor, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. Doi importatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion în termenul stabilit în avizul de deschidere. Având în vedere numărul scăzut de importatori care s-au făcut cunoscuți, s-a hotărât să nu se recurgă la eșantionare. |
| --- | --- |

(17)

Având în vedere numărul potențial mare de importatori implicați în procedură, în avizul de deschidere s-a luat în considerare eșantionarea importatorilor, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. Doi importatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion în termenul stabilit în avizul de deschidere. Având în vedere numărul scăzut de importatori care s-au făcut cunoscuți, s-a hotărât să nu se recurgă la eșantionare.

1.2.6.   Răspunsuri la chestionare și verificări

| (18) | Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de deschidere. Astfel, s-au trimis chestionare GI, producătorilor-exportatori din India incluși în eșantion, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor cooperanți din Uniune și tuturor utilizatorilor cunoscuți ca fiind vizați de anchetă. |
| --- | --- |

(18)

Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de deschidere. Astfel, s-au trimis chestionare GI, producătorilor-exportatori din India incluși în eșantion, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor cooperanți din Uniune și tuturor utilizatorilor cunoscuți ca fiind vizați de anchetă.

| (19) | S-au primit răspunsuri de la GI, de la producătorii-exportatori incluși în eșantion și de la patru producători din Uniune incluși in eșantion. Niciunul dintre importatorii sau utilizatorii contactați nu a răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(19)

S-au primit răspunsuri de la GI, de la producătorii-exportatori incluși în eșantion și de la patru producători din Uniune incluși in eșantion. Niciunul dintre importatorii sau utilizatorii contactați nu a răspuns la chestionar.

| (20) | Comisia a cercetat și verificat toate informațiile furnizate de părțile interesate pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a subvenționării, a prejudiciului care rezultă din aceasta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediul GI din Delhi și al următoarelor părți: | producători din Uniune







  — | Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italia, |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Comisia a cercetat și verificat toate informațiile furnizate de părțile interesate pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a subvenționării, a prejudiciului care rezultă din aceasta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediul GI din Delhi și al următoarelor părți:

producători din Uniune

—

Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italia,

| — | Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italia, |
| --- | --- |

—

Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italia,

| — | Ugivis S.A, Belley, Franța; |
| --- | --- |

—

Ugivis S.A, Belley, Franța;

| | producători-exportatori din India







  — | Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra, |
| --- | --- | --- |

producători-exportatori din India

—

Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra,

| — | Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra, |
| --- | --- |

—

Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra,

| — | Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat. |
| --- | --- |

—

Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.

1.3.   Perioada de anchetă

| (21) | Ancheta privind subvențiile și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și 31 martie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada începând din 2008 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(21)

Ancheta privind subvențiile și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și 31 martie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada începând din 2008 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (22) | Produsul în cauză constă în anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora (denumit în continuare „SSF”) originar din India, încadrate în prezent la codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70. |
| --- | --- |

(22)

Produsul în cauză constă în anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora (denumit în continuare „SSF”) originar din India, încadrate în prezent la codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70.

2.2.   Produsul similar

| (23) | S-a constatat faptul că produsul vizat, produsul fabricat și vândut pe piața internă din India, precum și produsul fabricat și vândut pe piața Uniunii de către producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate în mod provizoriu ca fiind similare, în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(23)

S-a constatat faptul că produsul vizat, produsul fabricat și vândut pe piața internă din India, precum și produsul fabricat și vândut pe piața Uniunii de către producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate în mod provizoriu ca fiind similare, în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.

3.   SUBVENȚIONAREA

3.1.   Introducere

| (24) | Pe baza informațiilor conținute în reclamație și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul anchetei următoarele programe, despre care se afirmă că ar implica acordarea de subvenții:






  (a) | sistemul de credite pentru taxe de import; |
| --- | --- | --- |

(24)

Pe baza informațiilor conținute în reclamație și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul anchetei următoarele programe, despre care se afirmă că ar implica acordarea de subvenții:

(a)

sistemul de credite pentru taxe de import;

| (b) | sistemul autorizațiilor prealabile; |
| --- | --- |

(b)

sistemul autorizațiilor prealabile;

| (c) | sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție; |
| --- | --- |

(c)

sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție;

| (d) | sistemul unităților axate pe export; |
| --- | --- |

(d)

sistemul unităților axate pe export;

| (e) | sistemul „produs-țintă”; |
| --- | --- |

(e)

sistemul „produs-țintă”;

| (f) | sistemul creditelor de export; |
| --- | --- |

(f)

sistemul creditelor de export;

| (g) | scutirea de impozitul pe electricitate. |
| --- | --- |

(g)

scutirea de impozitul pe electricitate.

| (25) | Sistemele menționate la literele (a)-(e) se întemeiază pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 („Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează GI să emită notificări privind politica de export și de import. Aceste politici sunt rezumate în documentele intitulate „Politica în domeniul comerțului exterior”, publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate în mod periodic. Documentul legat de politica în domeniul comerțului exterior relevant pentru PA a prezentei anchete este „Politica în domeniul comerțului exterior 09-14”. În plus, autoritățile publice indiene definesc, de asemenea, procedurile care reglementează „Politica în domeniul comerțului exterior 09-14” în „Manualul de proceduri, (volumul I)” (denumit în continuare „MP I 09-14”). Manualul de proceduri este, de asemenea, actualizat cu regularitate. |
| --- | --- |

(25)

Sistemele menționate la literele (a)-(e) se întemeiază pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 („Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează GI să emită notificări privind politica de export și de import. Aceste politici sunt rezumate în documentele intitulate „Politica în domeniul comerțului exterior”, publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate în mod periodic. Documentul legat de politica în domeniul comerțului exterior relevant pentru PA a prezentei anchete este „Politica în domeniul comerțului exterior 09-14”. În plus, autoritățile publice indiene definesc, de asemenea, procedurile care reglementează „Politica în domeniul comerțului exterior 09-14” în „Manualul de proceduri, (volumul I)” (denumit în continuare „MP I 09-14”). Manualul de proceduri este, de asemenea, actualizat cu regularitate.

| (26) | Sistemul creditelor de export, menționat anterior la litera (f), se bazează pe secțiunile 21 și 35A din Legea regulamentelor bancare din 1949, care autorizează Reserve Bank of India (denumită în continuare „RBI”) să orienteze băncile comerciale în domeniul creditelor de export. |
| --- | --- |

(26)

Sistemul creditelor de export, menționat anterior la litera (f), se bazează pe secțiunile 21 și 35A din Legea regulamentelor bancare din 1949, care autorizează Reserve Bank of India (denumită în continuare „RBI”) să orienteze băncile comerciale în domeniul creditelor de export.

| (27) | Scutirea de impozitul pe electricitate menționată anterior la litera (g) este inclusă în sistemul de stimulente 2007 al guvernului din Maharashtra, Rezoluția nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, din data de 30 martie 2007. |
| --- | --- |

(27)

Scutirea de impozitul pe electricitate menționată anterior la litera (g) este inclusă în sistemul de stimulente 2007 al guvernului din Maharashtra, Rezoluția nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, din data de 30 martie 2007.

3.2.   Sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPBS)

(a)   Temei juridic

| (28) | Descrierea detaliată a DEPBS se găsește la punctul 4.3 din Politica în domeniul comerțului exterior 09-14, precum și la capitolul 4 din MP I 09-14. |
| --- | --- |

(28)

Descrierea detaliată a DEPBS se găsește la punctul 4.3 din Politica în domeniul comerțului exterior 09-14, precum și la capitolul 4 din MP I 09-14.

(b)   Eligibilitate

| (29) | Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem. |
| --- | --- |

(29)

Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.

(c)   Aplicarea practică a DEPBS

| (30) | Un exportator poate solicita credite DEPBS care sunt calculate ca un procent anume din valoarea produselor exportate în cadrul acestui sistem. Autoritățile din India au stabilit astfel de rate DEPBS pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Ratele sunt determinate pe baza normelor standard de intrări/ieșiri (denumite în continuare „SION” - Standard Input Output Norms), ținându-se seama de presupusa parte de inputuri importate în produsul exportat și de incidența taxelor vamale asupra acestor importuri presupuse, indiferent dacă taxele de import au fost sau nu achitate. |
| --- | --- |

(30)

Un exportator poate solicita credite DEPBS care sunt calculate ca un procent anume din valoarea produselor exportate în cadrul acestui sistem. Autoritățile din India au stabilit astfel de rate DEPBS pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Ratele sunt determinate pe baza normelor standard de intrări/ieșiri (denumite în continuare „SION” - Standard Input Output Norms), ținându-se seama de presupusa parte de inputuri importate în produsul exportat și de incidența taxelor vamale asupra acestor importuri presupuse, indiferent dacă taxele de import au fost sau nu achitate.

| (31) | Pentru a fi eligibilă în cadrul acestui sistem, o societate comercială trebuie să exporte. În momentul tranzacției de export, exportatorul trebuie să prezinte autorităților indiene o declarație care să precizeze că exportul se efectuează în cadrul DEPBS. Pentru ca mărfurile să poată fi exportate, autoritățile vamale indiene eliberează, în timpul procedurii de expediere, un aviz de expediere. Acest document indică, printre altele, valoarea creditului DEPBS care urmează să fie acordat pentru tranzacția de export respectivă. În momentul respectiv, exportatorul știe care este beneficiul pe care îl va primi. Odată ce avizul de expediere la export a fost emis de către autoritățile vamale, GI nu mai poate influența acordarea creditului DEPBS. |
| --- | --- |

(31)

Pentru a fi eligibilă în cadrul acestui sistem, o societate comercială trebuie să exporte. În momentul tranzacției de export, exportatorul trebuie să prezinte autorităților indiene o declarație care să precizeze că exportul se efectuează în cadrul DEPBS. Pentru ca mărfurile să poată fi exportate, autoritățile vamale indiene eliberează, în timpul procedurii de expediere, un aviz de expediere. Acest document indică, printre altele, valoarea creditului DEPBS care urmează să fie acordat pentru tranzacția de export respectivă. În momentul respectiv, exportatorul știe care este beneficiul pe care îl va primi. Odată ce avizul de expediere la export a fost emis de către autoritățile vamale, GI nu mai poate influența acordarea creditului DEPBS.

| (32) | S-a constatat că, în conformitate cu standardele de contabilitate din India, creditele DEPBS pot fi înscrise ca profituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. Astfel de credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la orice import ulterior de mărfuri, cu excepția mijloacelor de producție și a mărfurilor supuse unor restricții la import. Bunurile importate utilizând astfel de credite pot fi vândute pe piața internă (făcând obiectul taxei de vânzare) sau utilizate în alt fel. Creditele DEPBS sunt transferabile fără restricții și au o valabilitate de 24 luni de la data emiterii. |
| --- | --- |

(32)

S-a constatat că, în conformitate cu standardele de contabilitate din India, creditele DEPBS pot fi înscrise ca profituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. Astfel de credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la orice import ulterior de mărfuri, cu excepția mijloacelor de producție și a mărfurilor supuse unor restricții la import. Bunurile importate utilizând astfel de credite pot fi vândute pe piața internă (făcând obiectul taxei de vânzare) sau utilizate în alt fel. Creditele DEPBS sunt transferabile fără restricții și au o valabilitate de 24 luni de la data emiterii.

| (33) | Cererile de credite DEPBS se completează electronic și pot acoperi o cantitate nelimitată de tranzacții de export. De facto, nu există niciun termen strict pentru creditele DEPBS. Sistemul electronic utilizat pentru gestionarea DEPBS nu exclude în mod automat tranzacțiile de export efectuate după termenul de depunere a cererilor menționat în capitolul 4.47 din MP I 09-14. În plus, după cum se prevede explicit în capitolul 9.3 din MP I 09-14, cererile primite după expirarea termenelor pot fi încă luate în considerare, cu condiția instituirii unei mici taxe de penalizare. |
| --- | --- |

(33)

Cererile de credite DEPBS se completează electronic și pot acoperi o cantitate nelimitată de tranzacții de export. De facto, nu există niciun termen strict pentru creditele DEPBS. Sistemul electronic utilizat pentru gestionarea DEPBS nu exclude în mod automat tranzacțiile de export efectuate după termenul de depunere a cererilor menționat în capitolul 4.47 din MP I 09-14. În plus, după cum se prevede explicit în capitolul 9.3 din MP I 09-14, cererile primite după expirarea termenelor pot fi încă luate în considerare, cu condiția instituirii unei mici taxe de penalizare.

| (34) | S-a constatat că două dintre societățile incluse în eșantion, Agarwal Fastners Pvt. Ltd. și Raajratna Ventures Ltd. au folosit acest sistem în timpul PA. |
| --- | --- |

(34)

S-a constatat că două dintre societățile incluse în eșantion, Agarwal Fastners Pvt. Ltd. și Raajratna Ventures Ltd. au folosit acest sistem în timpul PA.

(d)   Concluzii privind DEPBS

| (35) | DEPBS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditele DEPBS constituie o contribuție financiară din partea GI, deoarece acestea sunt utilizate în cele din urmă pentru compensarea taxelor de import, diminuând astfel veniturile din taxe ale GI, care în mod normal ar trebui să fie percepute. În plus, creditele DEPBS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îmbunătățesc lichiditatea acestuia. |
| --- | --- |

(35)

DEPBS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditele DEPBS constituie o contribuție financiară din partea GI, deoarece acestea sunt utilizate în cele din urmă pentru compensarea taxelor de import, diminuând astfel veniturile din taxe ale GI, care în mod normal ar trebui să fie percepute. În plus, creditele DEPBS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îmbunătățesc lichiditatea acestuia.

| (36) | În afară de aceasta, DEPBS este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(36)

În afară de aceasta, DEPBS este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

| (37) | Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece nu este conform cu regulile stabilite în anexa I punctul (i), precum și în anexa II (definiția și normele referitoare la drawback) și în anexa III (definiția și normele referitoare la drawback pentru inputurile de substituire) la regulamentul de bază. În special, exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de inputuri utilizate. În afară de aceasta, nu există niciun sistem sau procedură care verifică ce materii prime sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor la import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III din regulamentul de bază. În final, un exportator poate beneficia de avantajele sistemului DEPBS, fie că importă sau nu inputuri. Pentru a obține beneficiul, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să fie necesar să demonstreze că vreun material care intră în procesul de producție a fost importat. Astfel, chiar și exportatorii care își procură toate materialele care intră în procesul de producție de pe piața internă și care nu importă nici un material care intră în procesul de producție sunt îndreptățiți să beneficieze de DEPBS. |
| --- | --- |

(37)

Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece nu este conform cu regulile stabilite în anexa I punctul (i), precum și în anexa II (definiția și normele referitoare la drawback) și în anexa III (definiția și normele referitoare la drawback pentru inputurile de substituire) la regulamentul de bază. În special, exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de inputuri utilizate. În afară de aceasta, nu există niciun sistem sau procedură care verifică ce materii prime sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor la import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III din regulamentul de bază. În final, un exportator poate beneficia de avantajele sistemului DEPBS, fie că importă sau nu inputuri. Pentru a obține beneficiul, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să fie necesar să demonstreze că vreun material care intră în procesul de producție a fost importat. Astfel, chiar și exportatorii care își procură toate materialele care intră în procesul de producție de pe piața internă și care nu importă nici un material care intră în procesul de producție sunt îndreptățiți să beneficieze de DEPBS.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (38) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvenției compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul acordat beneficiarului, constatat pe parcursul PA. În această privință, s-a considerat că avantajul era conferit beneficiarului în momentul tranzacției de export efectuate în temeiul acestui sistem. În momentul respectiv, GI poate renunța la perceperea taxelor vamale, fapt care constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care precizează, printre altele, valoarea creditului DEPBS care trebuie acordat pentru tranzacția de export respectivă, guvernul Indiei nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul DEPBS să fie calculat prin însumarea creditelor obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PA. |
| --- | --- |

(38)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvenției compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul acordat beneficiarului, constatat pe parcursul PA. În această privință, s-a considerat că avantajul era conferit beneficiarului în momentul tranzacției de export efectuate în temeiul acestui sistem. În momentul respectiv, GI poate renunța la perceperea taxelor vamale, fapt care constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care precizează, printre altele, valoarea creditului DEPBS care trebuie acordat pentru tranzacția de export respectivă, guvernul Indiei nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul DEPBS să fie calculat prin însumarea creditelor obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PA.

| (39) | În urma prezentării unor cereri justificate, taxele suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse din creditele astfel stabilite pentru a obține valorile subvenției la numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra totală de afaceri corespunzătoare realizată la export în timpul PA ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(39)

În urma prezentării unor cereri justificate, taxele suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse din creditele astfel stabilite pentru a obține valorile subvenției la numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra totală de afaceri corespunzătoare realizată la export în timpul PA ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (40) | Rata subvenției stabilită conform acestui sistem pentru societățile în cauză în cursul PA se situează între 4,70 % și 6,53 %. |
| --- | --- |

(40)

Rata subvenției stabilită conform acestui sistem pentru societățile în cauză în cursul PA se situează între 4,70 % și 6,53 %.

3.3.   Sistemul de autorizare prealabilă (Advance Authorisation Scheme - AAS)

(a)   Temei juridic

| (41) | Descrierea detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctele 4.1.3 - 4.1.14 din Politica de comerț exterior 09-14 și la capitolele 4.1 - 4.30A din MP I 09-14. |
| --- | --- |

(41)

Descrierea detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctele 4.1.3 - 4.1.14 din Politica de comerț exterior 09-14 și la capitolele 4.1 - 4.30A din MP I 09-14.

(b)   Eligibilitate

| (42) | AAS este alcătuit din șase subsisteme, descrise mai detaliat în considerentul 43 de mai jos. Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate. Producătorii-exportatori și comercianții-exportatori „asociați” producătorilor sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemele „exporturi fizice” și „cerințe anuale”. Producătorii-exportatori care aprovizionează un exportator final sunt eligibili pentru subsistemul „bunuri intermediare”. Contractanții principali care aprovizionează categoriile „exporturi prevăzute” menționate la punctul 8.2 din „Politica în domeniul comerțului exterior 09-14”, cum sunt furnizorii unei unități axate pe export („Export Oriented Unit - EOU”), sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi prevăzute”. În cele din urmă, furnizorii intermediari ai producătorilor-exportatori sunt eligibili pentru beneficiile legate de „exporturi prevăzute” în cadrul subsistemelor „bonuri de aprovizionare anticipată” („Advance Release Order – ARO”) și al „acreditivului intern de tip back to back” (back to back inland letter of credit). |
| --- | --- |

(42)

AAS este alcătuit din șase subsisteme, descrise mai detaliat în considerentul 43 de mai jos. Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate. Producătorii-exportatori și comercianții-exportatori „asociați” producătorilor sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemele „exporturi fizice” și „cerințe anuale”. Producătorii-exportatori care aprovizionează un exportator final sunt eligibili pentru subsistemul „bunuri intermediare”. Contractanții principali care aprovizionează categoriile „exporturi prevăzute” menționate la punctul 8.2 din „Politica în domeniul comerțului exterior 09-14”, cum sunt furnizorii unei unități axate pe export („Export Oriented Unit - EOU”), sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi prevăzute”. În cele din urmă, furnizorii intermediari ai producătorilor-exportatori sunt eligibili pentru beneficiile legate de „exporturi prevăzute” în cadrul subsistemelor „bonuri de aprovizionare anticipată” („Advance Release Order – ARO”) și al „acreditivului intern de tip back to back” (back to back inland letter of credit).

(c)   Aplicare practică

| (43) | AAS pot fi emise în următoarele cazuri:
  (i)   Exporturile fizice: acestea reprezintă subsistemul principal. Subsistemul permite importul cu scutire de taxe vamale al materiilor prime necesare pentru fabricarea unui produs de export specific. „Fizic” înseamnă, în acest context, că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul indian. Importurile autorizate și exporturile obligatorii, inclusiv tipul de produs de export, sunt specificate în licență;
  (ii)   Cerință anuală: o astfel de autorizație nu este asociată unui produs de export specific, ci unui grup mai larg de produse (de exemplu, produse chimice și produse conexe). În limitele unui plafon determinat de rezultatele la export anterioare, titularul licenței poate importa cu scutire de taxe vamale orice input necesar fabricării oricărui produs din grupul de produse care fac obiectul licenței. Acesta poate exporta orice produs din grupul de produse menționat în cadrul căruia materiile prime sunt scutite de taxe,
  (iii)   Bunurile intermediare: acest subsistem include cazurile în care doi fabricanți intenționează să producă unul și același produs de export, împărțindu-și procesul de producție. Producătorul-exportator care fabrică produsul intermediar poate importa fără taxe vamale materiale care intră în procesul de producție și poate obține în acest scop o AAS pentru bunuri intermediare. Exportatorul final finalizează producția și are obligația de a exporta produsul finit;
  (iv)   Exporturile prevăzute: acest subsistem permite unui contractant principal să importe cu scutire de taxe inputuri necesare fabricării de produse destinate să fie vândute ca „exporturi prevăzute” categoriilor de clienți menționate la punctul 8.2 din „Politica în domeniul comerțului exterior 09-14”. Conform GI, exporturile prevăzute se referă la acele tranzacții în cadrul cărora bunurile furnizate nu părăsesc țara. Anumite categorii de tranzacții de aprovizionare sunt considerate ca fiind exporturi prevăzute, cu condiția ca produsele să fie fabricate în India, de exemplu, aprovizionarea unei unități axate pe export (EOU) sau a unei societăți situate într-o zonă economică specială („ZES”).
  (v)   Bonurile de aprovizionare anticipată (ARO): titularul AAS care are intenția să se aprovizioneze cu inputuri de pe piața internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le procura în schimbul ARO. În acest caz, autorizațiile prealabile sunt validate ca ARO și andosate în favoarea furnizorului local în momentul livrării elementelor specificate în acestea. Andosarea ARO permite furnizorului local să beneficieze de avantajele exporturilor prevăzute, definite la punctul 8.3 din „Politica în domeniul comerțului exterior 09-14” (și anume AAS pentru mărfuri intermediare/exporturi prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale). Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor și a taxelor vamale, în favoarea furnizorului și nu a exportatorului final, sub formă de rambursări de taxe vamale. Rambursarea impozitelor/taxelor vamale se aplică materialelor care intră în procesul de producție, atât celor de origine internă, cât și celor importate;
  (vi)   Acreditiv intern de tip „back to back”: acest subsistem cuprinde, de asemenea, livrările naționale către un titular de autorizație prealabilă. Titularul unei autorizații prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern în favoarea unui furnizor local. Banca va valida autorizația pentru importurile directe numai în ceea ce privește valoarea și volumul elementelor obținute în țară, nu și ale celor importate. Furnizorul local va avea dreptul la beneficiile legate de exporturile prevăzute, definite la punctul 8.3 din Politica în domeniul comerțului exterior 09-14 (și anume AAS pentru mărfurile intermediare/exporturile prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale). |
| --- | --- |

(43)

AAS pot fi emise în următoarele cazuri:

(i)   Exporturile fizice: acestea reprezintă subsistemul principal. Subsistemul permite importul cu scutire de taxe vamale al materiilor prime necesare pentru fabricarea unui produs de export specific. „Fizic” înseamnă, în acest context, că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul indian. Importurile autorizate și exporturile obligatorii, inclusiv tipul de produs de export, sunt specificate în licență;

(ii)   Cerință anuală: o astfel de autorizație nu este asociată unui produs de export specific, ci unui grup mai larg de produse (de exemplu, produse chimice și produse conexe). În limitele unui plafon determinat de rezultatele la export anterioare, titularul licenței poate importa cu scutire de taxe vamale orice input necesar fabricării oricărui produs din grupul de produse care fac obiectul licenței. Acesta poate exporta orice produs din grupul de produse menționat în cadrul căruia materiile prime sunt scutite de taxe,

(iii)   Bunurile intermediare: acest subsistem include cazurile în care doi fabricanți intenționează să producă unul și același produs de export, împărțindu-și procesul de producție. Producătorul-exportator care fabrică produsul intermediar poate importa fără taxe vamale materiale care intră în procesul de producție și poate obține în acest scop o AAS pentru bunuri intermediare. Exportatorul final finalizează producția și are obligația de a exporta produsul finit;

(iv)   Exporturile prevăzute: acest subsistem permite unui contractant principal să importe cu scutire de taxe inputuri necesare fabricării de produse destinate să fie vândute ca „exporturi prevăzute” categoriilor de clienți menționate la punctul 8.2 din „Politica în domeniul comerțului exterior 09-14”. Conform GI, exporturile prevăzute se referă la acele tranzacții în cadrul cărora bunurile furnizate nu părăsesc țara. Anumite categorii de tranzacții de aprovizionare sunt considerate ca fiind exporturi prevăzute, cu condiția ca produsele să fie fabricate în India, de exemplu, aprovizionarea unei unități axate pe export (EOU) sau a unei societăți situate într-o zonă economică specială („ZES”).

(v)   Bonurile de aprovizionare anticipată (ARO): titularul AAS care are intenția să se aprovizioneze cu inputuri de pe piața internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le procura în schimbul ARO. În acest caz, autorizațiile prealabile sunt validate ca ARO și andosate în favoarea furnizorului local în momentul livrării elementelor specificate în acestea. Andosarea ARO permite furnizorului local să beneficieze de avantajele exporturilor prevăzute, definite la punctul 8.3 din „Politica în domeniul comerțului exterior 09-14” (și anume AAS pentru mărfuri intermediare/exporturi prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale). Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor și a taxelor vamale, în favoarea furnizorului și nu a exportatorului final, sub formă de rambursări de taxe vamale. Rambursarea impozitelor/taxelor vamale se aplică materialelor care intră în procesul de producție, atât celor de origine internă, cât și celor importate;

(vi)   Acreditiv intern de tip „back to back”: acest subsistem cuprinde, de asemenea, livrările naționale către un titular de autorizație prealabilă. Titularul unei autorizații prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern în favoarea unui furnizor local. Banca va valida autorizația pentru importurile directe numai în ceea ce privește valoarea și volumul elementelor obținute în țară, nu și ale celor importate. Furnizorul local va avea dreptul la beneficiile legate de exporturile prevăzute, definite la punctul 8.3 din Politica în domeniul comerțului exterior 09-14 (și anume AAS pentru mărfurile intermediare/exporturile prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale).

| (44) | O societate inclusă în eșantion a beneficiat de concesii în cadrul AAS cu privire la produsul în cauză în timpul PA. Societatea respectivă a folosit unul dintre aceste subsisteme, și anume exporturile fizice în cadrul AAS. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească dacă este cazul ca subsistemele restante neutilizate să facă obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(44)

O societate inclusă în eșantion a beneficiat de concesii în cadrul AAS cu privire la produsul în cauză în timpul PA. Societatea respectivă a folosit unul dintre aceste subsisteme, și anume exporturile fizice în cadrul AAS. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească dacă este cazul ca subsistemele restante neutilizate să facă obiectul unor măsuri compensatorii.

| (45) | În scopul verificării de către autoritățile indiene, titularul unei autorizații prealabile este obligat, din punct de vedere juridic, să mențină „o situație contabilă bună și adecvată a consumului și utilizării bunurilor procurate pe plan intern sau importate cu scutire de taxe vamale” într-un format specificat (capitolele 4.26, 4.30 și anexa 23 la MP I 09-14), și anume un registru al consumului efectiv. Acest registru trebuie verificat de un expert contabil extern/contabil de management care emite un certificat în care se declară că registrele prescrise și înregistrările relevante au fost examinate, iar informațiile oferite conform anexei 23 sunt adevărate și corecte din toate punctele de vedere. |
| --- | --- |

(45)

În scopul verificării de către autoritățile indiene, titularul unei autorizații prealabile este obligat, din punct de vedere juridic, să mențină „o situație contabilă bună și adecvată a consumului și utilizării bunurilor procurate pe plan intern sau importate cu scutire de taxe vamale” într-un format specificat (capitolele 4.26, 4.30 și anexa 23 la MP I 09-14), și anume un registru al consumului efectiv. Acest registru trebuie verificat de un expert contabil extern/contabil de management care emite un certificat în care se declară că registrele prescrise și înregistrările relevante au fost examinate, iar informațiile oferite conform anexei 23 sunt adevărate și corecte din toate punctele de vedere.

| (46) | În ceea ce privește subsistemul utilizat în timpul PA de către societatea în cauză, și anume exporturile fizice, volumul și valoarea importurilor autorizate și ale exporturilor obligatorii sunt stabilite de către GI și sunt înregistrate în autorizație. În plus, în momentul importului și al exportului, funcționarii guvernamentali trebuie să înregistreze tranzacțiile respective în autorizație. Volumul importurilor autorizate în cadrul AAS este stabilit de către GI, pe baza unor norme standard de intrări/ieșiri (SION) care există pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Materiile prime importate nu sunt transferabile și trebuie utilizate pentru fabricarea produsului de export. Obligația de export trebuie îndeplinită într-un anumit termen de la eliberarea licenței (24 de luni, cu două prelungiri posibile, de 6 luni fiecare). |
| --- | --- |

(46)

În ceea ce privește subsistemul utilizat în timpul PA de către societatea în cauză, și anume exporturile fizice, volumul și valoarea importurilor autorizate și ale exporturilor obligatorii sunt stabilite de către GI și sunt înregistrate în autorizație. În plus, în momentul importului și al exportului, funcționarii guvernamentali trebuie să înregistreze tranzacțiile respective în autorizație. Volumul importurilor autorizate în cadrul AAS este stabilit de către GI, pe baza unor norme standard de intrări/ieșiri (SION) care există pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Materiile prime importate nu sunt transferabile și trebuie utilizate pentru fabricarea produsului de export. Obligația de export trebuie îndeplinită într-un anumit termen de la eliberarea licenței (24 de luni, cu două prelungiri posibile, de 6 luni fiecare).

| (47) | Ancheta a stabilit că cerințele de verificare stipulate de autoritățile indiene fie nu au fost respectate, fie nu au fost încă testate în practică. |
| --- | --- |

(47)

Ancheta a stabilit că cerințele de verificare stipulate de autoritățile indiene fie nu au fost respectate, fie nu au fost încă testate în practică.

| (48) | Societatea care utilizează sistemul a ținut un registru privind producția și consumul. Anexa 23 nu a fost completată corespunzător și, în consecință, nu ar putea fi considerată un registru al consumului efectiv, astfel cum se prevede la capitolele 4.26 și 4.30 din MP I 09-14. Nu a fost disponibil un registru al consumului efectiv pentru PA și, prin urmare, nu a fost posibilă verificarea, printre altele, a înregistrărilor referitoare la consum pentru a se stabili ce inputuri au fost consumate în procesul de fabricare a produsului exportat și în ce cantități, astfel cum este prevăzut în copia anexei 23. În ceea ce privește cerințele în materie de verificare menționate în considerentul 45 de mai sus, societatea nu a ținut niciun registru privind modul în care a avut loc această certificare. Nu a existat niciun plan de audit sau orice alt material justificativ al auditului efectuat (de exemplu, un raport de audit), nicio informație scrisă privind metodologia folosită și cerințele specifice necesare pentru o astfel de activitate minuțioasă care implică cunoștințe tehnice detaliate privind procesele de producție. Orice eventuală remitere excesivă efectuată de către societate și raportată în anexa 23 nu a implicat nicio intervenție sau niciun control din partea autorităților competente. Pe scurt, se consideră că exportatorul anchetat nu a putut demonstra că au fost respectate dispozițiile relevante ale „Politicii în domeniul comerțului exterior 09-14”. |
| --- | --- |

(48)

Societatea care utilizează sistemul a ținut un registru privind producția și consumul. Anexa 23 nu a fost completată corespunzător și, în consecință, nu ar putea fi considerată un registru al consumului efectiv, astfel cum se prevede la capitolele 4.26 și 4.30 din MP I 09-14. Nu a fost disponibil un registru al consumului efectiv pentru PA și, prin urmare, nu a fost posibilă verificarea, printre altele, a înregistrărilor referitoare la consum pentru a se stabili ce inputuri au fost consumate în procesul de fabricare a produsului exportat și în ce cantități, astfel cum este prevăzut în copia anexei 23. În ceea ce privește cerințele în materie de verificare menționate în considerentul 45 de mai sus, societatea nu a ținut niciun registru privind modul în care a avut loc această certificare. Nu a existat niciun plan de audit sau orice alt material justificativ al auditului efectuat (de exemplu, un raport de audit), nicio informație scrisă privind metodologia folosită și cerințele specifice necesare pentru o astfel de activitate minuțioasă care implică cunoștințe tehnice detaliate privind procesele de producție. Orice eventuală remitere excesivă efectuată de către societate și raportată în anexa 23 nu a implicat nicio intervenție sau niciun control din partea autorităților competente. Pe scurt, se consideră că exportatorul anchetat nu a putut demonstra că au fost respectate dispozițiile relevante ale „Politicii în domeniul comerțului exterior 09-14”.

(d)   Concluzii privind sistemul AAS

| (49) | Scutirea de taxe de import constituie o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, având în vedere faptul că aceasta constituie o contribuție financiară a GI, care a conferit un avantaj exportatorului anchetat. |
| --- | --- |

(49)

Scutirea de taxe de import constituie o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, având în vedere faptul că aceasta constituie o contribuție financiară a GI, care a conferit un avantaj exportatorului anchetat.

| (50) | În plus, subvențiile legate de subsistemele de autorizații prealabile „exporturi fizice” se subordonează de drept rezultatelor la export și sunt, prin urmare, considerate specifice și pot face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține beneficii în cadrul acestui sistem fără a încheia un angajament de export. |
| --- | --- |

(50)

În plus, subvențiile legate de subsistemele de autorizații prealabile „exporturi fizice” se subordonează de drept rezultatelor la export și sunt, prin urmare, considerate specifice și pot face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține beneficii în cadrul acestui sistem fără a încheia un angajament de export.

| (51) | Subsistemul aplicat în cazul de față nu poate fi considerat drept un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele enunțate în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemele de drawback pentru inputuri) din regulamentul de bază. GI nu a aplicat în mod eficient un sistem sau o procedură de verificare prin care să confirme dacă și în ce cantitate au fost consumate materiile prime în fabricarea produsului exportat (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru inputuri de substituire, anexa III partea II alineatul (2) din regulamentul de bază). În plus, normele standard de intrări/ieșiri pentru produsul în cauză nu erau suficient de precise și nu pot constitui un sistem de verificare a consumului real, deoarece concepția acestor norme nu permite GI să verifice cu suficientă precizie cantitățile de inputuri consumate pentru producția exportată. În plus, GI nu a efectuat o examinare ulterioară pe baza inputurilor efective implicate, ceea ce ar fi fost normal să facă, în absența unui sistem de verificare aplicat în mod eficace [anexa II punctul II alineatul (5) și anexa III punctul II alineatul (3) din regulamentul de bază]). |
| --- | --- |

(51)

Subsistemul aplicat în cazul de față nu poate fi considerat drept un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele enunțate în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemele de drawback pentru inputuri) din regulamentul de bază. GI nu a aplicat în mod eficient un sistem sau o procedură de verificare prin care să confirme dacă și în ce cantitate au fost consumate materiile prime în fabricarea produsului exportat (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru inputuri de substituire, anexa III partea II alineatul (2) din regulamentul de bază). În plus, normele standard de intrări/ieșiri pentru produsul în cauză nu erau suficient de precise și nu pot constitui un sistem de verificare a consumului real, deoarece concepția acestor norme nu permite GI să verifice cu suficientă precizie cantitățile de inputuri consumate pentru producția exportată. În plus, GI nu a efectuat o examinare ulterioară pe baza inputurilor efective implicate, ceea ce ar fi fost normal să facă, în absența unui sistem de verificare aplicat în mod eficace [anexa II punctul II alineatul (5) și anexa III punctul II alineatul (3) din regulamentul de bază]).

| (52) | Prin urmare, acest subsistem poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(52)

Prin urmare, acest subsistem poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (53) | În lipsa unor sisteme autorizate de drawback al taxelor sau a unor sisteme de drawback pentru inputurile de substituire, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii este reprezentat de remiterea valorii totale a taxelor de import datorate în mod normal pentru importurile de inputuri. În acest sens, se remarcă faptul că regulamentul de bază nu oferă doar modalitatea de compensare a remiterii „excesive” a taxelor. În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate la anexele II și III din regulamentul de bază. Totuși, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Prin urmare, dacă nu se demonstrează prezența unui proces de monitorizare adecvat, excepția menționată mai sus pentru sistemele de drawback nu este aplicabilă și se aplică regula normală de compensare a sumei taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai degrabă decât a oricărei pretinse remiteri excesive. În conformitate cu anexa II partea II și cu anexa III partea II din regulamentul de bază, sarcina calculării unei astfel de scutiri în exces nu revine autorității care efectuează ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie doar să găsească dovezi suficiente pentru a respinge eficiența unui pretins sistem de verificare. |
| --- | --- |

(53)

În lipsa unor sisteme autorizate de drawback al taxelor sau a unor sisteme de drawback pentru inputurile de substituire, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii este reprezentat de remiterea valorii totale a taxelor de import datorate în mod normal pentru importurile de inputuri. În acest sens, se remarcă faptul că regulamentul de bază nu oferă doar modalitatea de compensare a remiterii „excesive” a taxelor. În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate la anexele II și III din regulamentul de bază. Totuși, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Prin urmare, dacă nu se demonstrează prezența unui proces de monitorizare adecvat, excepția menționată mai sus pentru sistemele de drawback nu este aplicabilă și se aplică regula normală de compensare a sumei taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai degrabă decât a oricărei pretinse remiteri excesive. În conformitate cu anexa II partea II și cu anexa III partea II din regulamentul de bază, sarcina calculării unei astfel de scutiri în exces nu revine autorității care efectuează ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie doar să găsească dovezi suficiente pentru a respinge eficiența unui pretins sistem de verificare.

| (54) | Valoarea subvenției acordate societății care a folosit AAS a fost calculată pe baza taxelor de import nepercepute (taxa vamală de bază și taxa vamală suplimentară specială) asupra materialelor importate în cadrul subsistemului în timpul PA (numărător). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, costurile suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse, în cazul unor cereri justificate, din valoarea subvenției. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în timpul PA (numitor), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(54)

Valoarea subvenției acordate societății care a folosit AAS a fost calculată pe baza taxelor de import nepercepute (taxa vamală de bază și taxa vamală suplimentară specială) asupra materialelor importate în cadrul subsistemului în timpul PA (numărător). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, costurile suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse, în cazul unor cereri justificate, din valoarea subvenției. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în timpul PA (numitor), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (55) | Rata subvenției stabilită conform acestui sistem pentru societatea în cauză în PA se ridică la 2,94 %. |
| --- | --- |

(55)

Rata subvenției stabilită conform acestui sistem pentru societatea în cauză în PA se ridică la 2,94 %.

3.4.   Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS”)

(a)   Temei juridic

| (56) | Descrierea detaliată a EPCGS se găsește la punctul 5 din Politica în domeniul comerțului exterior 09-14 precum și la capitolul 5 din MP I 09-14. |
| --- | --- |

(56)

Descrierea detaliată a EPCGS se găsește la punctul 5 din Politica în domeniul comerțului exterior 09-14 precum și la capitolul 5 din MP I 09-14.

(b)   Eligibilitate

| (57) | Sistemul este deschis producătorilor-exportatori, precum și comercianților-exportatori „asociați” producătorilor și furnizorilor de servicii. |
| --- | --- |

(57)

Sistemul este deschis producătorilor-exportatori, precum și comercianților-exportatori „asociați” producătorilor și furnizorilor de servicii.

(c)   Aplicare practică

| (58) | În condițiile unei obligații de export, o societate comercială este autorizată să importe bunuri de capital (noi și uzate) în condițiile unei taxe vamale reduse. În acest scop, GI eliberează, la cerere și în schimbul unei taxe, o licență EPCGS. Acest sistem prevede o rată redusă a taxelor de import de 5 %, aplicabilă tuturor bunurilor de capital importate în cadrul acestui sistem. Pentru a îndeplini obligația de export, bunurile de capital importate trebuie folosite pentru producerea unei anumite cantități de produse de export, într-o perioadă determinată. În temeiul PCE 09-14, bunurile de capital pot fi importate cu taxe vamale de 0 % în cadrul EPCGS, însă în acest caz perioada de îndeplinire a obligației de export este mai scurtă, și anume, 6 ani, în loc de 8 ani, de la data emiterii autorizației. Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze bunurile de capital de pe piața internă. În acest caz, producătorul intern de bunuri de capital poate să primească el însuși acest beneficiu și să importe fără taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea bunurilor de capital în cauză. În mod alternativ, producătorul intern poate solicita să beneficieze de avantajul aferent exporturilor în cazul livrării bunurilor de capital unui titular de licență EPCGS. |
| --- | --- |

(58)

În condițiile unei obligații de export, o societate comercială este autorizată să importe bunuri de capital (noi și uzate) în condițiile unei taxe vamale reduse. În acest scop, GI eliberează, la cerere și în schimbul unei taxe, o licență EPCGS. Acest sistem prevede o rată redusă a taxelor de import de 5 %, aplicabilă tuturor bunurilor de capital importate în cadrul acestui sistem. Pentru a îndeplini obligația de export, bunurile de capital importate trebuie folosite pentru producerea unei anumite cantități de produse de export, într-o perioadă determinată. În temeiul PCE 09-14, bunurile de capital pot fi importate cu taxe vamale de 0 % în cadrul EPCGS, însă în acest caz perioada de îndeplinire a obligației de export este mai scurtă, și anume, 6 ani, în loc de 8 ani, de la data emiterii autorizației. Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze bunurile de capital de pe piața internă. În acest caz, producătorul intern de bunuri de capital poate să primească el însuși acest beneficiu și să importe fără taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea bunurilor de capital în cauză. În mod alternativ, producătorul intern poate solicita să beneficieze de avantajul aferent exporturilor în cazul livrării bunurilor de capital unui titular de licență EPCGS.

| (59) | S-a constatat că toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au utilizat acest sistem în cursul PA. |
| --- | --- |

(59)

S-a constatat că toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au utilizat acest sistem în cursul PA.

(d)   Concluzie privind sistemul EPCG

| (60) | Sistemul EPCG acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei constituie o contribuție financiară din partea GI, care renunță astfel la veniturile vamale în mod normal exigibile. În plus, reducerea taxei conferă un avantaj exportatorului, deoarece taxele economisite la import îmbunătățesc lichiditățile societății. |
| --- | --- |

(60)

Sistemul EPCG acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei constituie o contribuție financiară din partea GI, care renunță astfel la veniturile vamale în mod normal exigibile. În plus, reducerea taxei conferă un avantaj exportatorului, deoarece taxele economisite la import îmbunătățesc lichiditățile societății.

| (61) | În plus, sistemul EPCG este subordonat de drept rezultatelor la export, deoarece licențele nu pot fi obținute fără a încheia un angajament de export. Prin urmare, acesta este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(61)

În plus, sistemul EPCG este subordonat de drept rezultatelor la export, deoarece licențele nu pot fi obținute fără a încheia un angajament de export. Prin urmare, acesta este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

| (62) | Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale sau un sistem de rambursare a taxelor vamale pentru produsele de substituție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Mijloacele de producție nu fac obiectul unor astfel de sisteme autorizate, definite în anexa I litera (i) din regulamentul de bază, deoarece nu sunt consumate/încorporate în procesul de fabricare a produselor exportate. |
| --- | --- |

(62)

Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale sau un sistem de rambursare a taxelor vamale pentru produsele de substituție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Mijloacele de producție nu fac obiectul unor astfel de sisteme autorizate, definite în anexa I litera (i) din regulamentul de bază, deoarece nu sunt consumate/încorporate în procesul de fabricare a produselor exportate.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (63) | Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza taxei vamale neachitate pentru bunurile de capital importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor bunuri de capital în industria în cauză. Pe baza practicilor consacrate, valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită PA, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să reflecte valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii comerciale în perioada de anchetă în India a fost considerată adecvată în acest scop. În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(63)

Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza taxei vamale neachitate pentru bunurile de capital importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor bunuri de capital în industria în cauză. Pe baza practicilor consacrate, valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită PA, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să reflecte valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii comerciale în perioada de anchetă în India a fost considerată adecvată în acest scop. În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază.

| (64) | În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri corespunzătoare realizată la export în timpul PA (numitor), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(64)

În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri corespunzătoare realizată la export în timpul PA (numitor), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (65) | Ratele subvenției stabilite conform acestui sistem pentru societățile în cauză în cursul PA au fost 0,11 %, 0,16 % și 0,19 %. |
| --- | --- |

(65)

Ratele subvenției stabilite conform acestui sistem pentru societățile în cauză în cursul PA au fost 0,11 %, 0,16 % și 0,19 %.

3.5.   Sistemul unităților axate pe export (Export Oriented Units Scheme - „EOUS”)

(a)   Temei juridic

| (66) | Descrierea detaliată a sistemului EOU este prevăzută în capitolul 6 din Politica în domeniul comerțului exterior 09-14, precum și în capitolul 6 din MP I 09-14. |
| --- | --- |

(66)

Descrierea detaliată a sistemului EOU este prevăzută în capitolul 6 din Politica în domeniul comerțului exterior 09-14, precum și în capitolul 6 din MP I 09-14.

(b)   Eligibilitate

| (67) | Cu excepția societăților comerciale obișnuite, toate societățile care se angajează, în principiu, să exporte întreaga lor producție de bunuri sau servicii pot fi înființate în sistemul unităților axate pe export. Întreprinderile din sectoarele industriale trebuie să atingă un prag minim de investiții în active fixe pentru a fi eligibile pentru statutul de EOU. |
| --- | --- |

(67)

Cu excepția societăților comerciale obișnuite, toate societățile care se angajează, în principiu, să exporte întreaga lor producție de bunuri sau servicii pot fi înființate în sistemul unităților axate pe export. Întreprinderile din sectoarele industriale trebuie să atingă un prag minim de investiții în active fixe pentru a fi eligibile pentru statutul de EOU.

(c)   Aplicare practică

| (68) | Unitățile axate pe export pot fi situate și înființate în orice zonă de pe teritoriul Indiei. |
| --- | --- |

(68)

Unitățile axate pe export pot fi situate și înființate în orice zonă de pe teritoriul Indiei.

| (69) | Cererile depuse de companiile care doresc să obțină statutul de EOU trebuie să cuprindă informații referitoare, printre altele, la estimările de producție, valoarea estimată a exporturilor, cerințele de import și cerințele de inputuri naționale pentru următorii cinci ani. După ce autoritățile acceptă cererea societății, aceasta este informată cu privire la obligațiile asociate acceptului respectiv. Societățile recunoscute ca fiind unități axate pe export beneficiază de acest statut timp de cinci ani. Durata de valabilitate a acceptului poate fi reînnoită. |
| --- | --- |

(69)

Cererile depuse de companiile care doresc să obțină statutul de EOU trebuie să cuprindă informații referitoare, printre altele, la estimările de producție, valoarea estimată a exporturilor, cerințele de import și cerințele de inputuri naționale pentru următorii cinci ani. După ce autoritățile acceptă cererea societății, aceasta este informată cu privire la obligațiile asociate acceptului respectiv. Societățile recunoscute ca fiind unități axate pe export beneficiază de acest statut timp de cinci ani. Durata de valabilitate a acceptului poate fi reînnoită.

| (70) | Una dintre obligațiile esențiale ale unei unități axate pe export, astfel cum se prevede în Politica în domeniul comerțului exterior 09-14, este de a realiza câștiguri nete din diferențele de curs valutar; și anume, într-o anumită perioadă de referință (cinci ani), valoarea totală a exporturilor trebuie să fie mai mare decât valoarea totală a bunurilor importate. |
| --- | --- |

(70)

Una dintre obligațiile esențiale ale unei unități axate pe export, astfel cum se prevede în Politica în domeniul comerțului exterior 09-14, este de a realiza câștiguri nete din diferențele de curs valutar; și anume, într-o anumită perioadă de referință (cinci ani), valoarea totală a exporturilor trebuie să fie mai mare decât valoarea totală a bunurilor importate.

| (71) | Unitățile axate pe export se bucură de următoarele avantaje:






  (i) | scutirea de taxe vamale de import pentru toate tipurile de produse (inclusiv pentru mijloacele de producție, materiile prime și bunurile consumabile) necesare pentru fabricarea, producerea, prelucrarea sau utilizarea lor în cadrul acestor procese; |
| --- | --- | --- |

(71)

Unitățile axate pe export se bucură de următoarele avantaje:

(i)

scutirea de taxe vamale de import pentru toate tipurile de produse (inclusiv pentru mijloacele de producție, materiile prime și bunurile consumabile) necesare pentru fabricarea, producerea, prelucrarea sau utilizarea lor în cadrul acestor procese;

| (ii) | scutirea de accize pentru mărfurile achiziționate de pe piața internă; |
| --- | --- |

(ii)

scutirea de accize pentru mărfurile achiziționate de pe piața internă;

| (iii) | rambursarea impozitului central pe vânzări, achitat la mărfurile achiziționate pe piața internă; |
| --- | --- |

(iii)

rambursarea impozitului central pe vânzări, achitat la mărfurile achiziționate pe piața internă;

| (iv) | posibilitatea de a vinde pe piața internă o parte din producție de până la 50 % din valoarea estimată a exporturilor FOB, în funcție de realizarea unor câștiguri nete pozitive din diferențele de curs valutar în momentul plății taxelor concesionale, și anume accizele asupra produselor finite; |
| --- | --- |

(iv)

posibilitatea de a vinde pe piața internă o parte din producție de până la 50 % din valoarea estimată a exporturilor FOB, în funcție de realizarea unor câștiguri nete pozitive din diferențele de curs valutar în momentul plății taxelor concesionale, și anume accizele asupra produselor finite;

| (v) | rambursarea parțială a taxei plătite pentru combustibilul achiziționat de la companiile petroliere interne; |
| --- | --- |

(v)

rambursarea parțială a taxei plătite pentru combustibilul achiziționat de la companiile petroliere interne;

| (vi) | scutirea, pentru o perioadă de 10 ani de la data de începere a activităților, de la plata impozitului datorat în mod normal pe profitul realizat din vânzările la export, în temeiul secțiunii 10B din Legea privind impozitul pe venit. |
| --- | --- |

(vi)

scutirea, pentru o perioadă de 10 ani de la data de începere a activităților, de la plata impozitului datorat în mod normal pe profitul realizat din vânzările la export, în temeiul secțiunii 10B din Legea privind impozitul pe venit.

| (72) | Unitățile care își desfășoară activitățile în cadrul acestui sistem sunt plasate sub supravegherea funcționarilor vamali. |
| --- | --- |

(72)

Unitățile care își desfășoară activitățile în cadrul acestui sistem sunt plasate sub supravegherea funcționarilor vamali.

| (73) | Acestea au obligația juridică de a păstra evidența tuturor importurilor, a consumului și a utilizării tuturor materialelor importate, precum și a exporturilor realizate în conformitate cu punctul relevant din MP I 09-14. Aceste documente ar trebui prezentate periodic autorităților competente din India sub forma unor rapoarte intermediare trimestriale și anuale. |
| --- | --- |

(73)

Acestea au obligația juridică de a păstra evidența tuturor importurilor, a consumului și a utilizării tuturor materialelor importate, precum și a exporturilor realizate în conformitate cu punctul relevant din MP I 09-14. Aceste documente ar trebui prezentate periodic autorităților competente din India sub forma unor rapoarte intermediare trimestriale și anuale.

| (74) | Cu toate acestea, „în niciun moment, niciunei unități axate pe export nu i se cere să coreleze fiecare import cu exporturile sale, cu transferurile către alte unități, cu vânzările pe piața internă (domestic tariff area) sau cu stocurile”, în conformitate cu dispozițiile cuprinse în secțiunea relevantă din MP I 09-14. |
| --- | --- |

(74)

Cu toate acestea, „în niciun moment, niciunei unități axate pe export nu i se cere să coreleze fiecare import cu exporturile sale, cu transferurile către alte unități, cu vânzările pe piața internă (domestic tariff area) sau cu stocurile”, în conformitate cu dispozițiile cuprinse în secțiunea relevantă din MP I 09-14.

| (75) | Vânzările interne sunt expediate și înregistrate pe baza unui sistem de autocertificare. Procesul de expediere a exporturilor dintr-o EOU este verificat de un funcționar vamal/responsabil cu accizele. |
| --- | --- |

(75)

Vânzările interne sunt expediate și înregistrate pe baza unui sistem de autocertificare. Procesul de expediere a exporturilor dintr-o EOU este verificat de un funcționar vamal/responsabil cu accizele.

| (76) | În cazul de față, unul dintre exportatorii incluși în eșantion a recurs la sistemul unităților axate pe export. Exportatorul respectiv a utilizat acest sistem pentru importul de materii prime, de bunuri consumabile și de bunuri de capital scutite de taxe vamale, pentru achiziționarea de bunuri scutite de accize pe piața internă și pentru obținerea rambursării taxei pe vânzări, precum și pentru vânzarea unei părți din producția sa pe piața internă. Astfel, exportatorul cooperant a obținut toate avantajele descrise în considerentul 71 punctele (i)-(vi) de mai sus. Cu toate acestea, în ceea ce privește scutirea de impozitul pe venit în temeiul secțiunii 10B din Legea privind impozitul pe venit, ancheta a stabilit că, începând cu 1 aprilie 2010, societatea nu mai putea sa beneficieze de această scutire. Prin urmare, dispozițiile EOU privind scutirea de impozitul pe venit nu au mai fost examinate în contextul acestei anchete. |
| --- | --- |

(76)

În cazul de față, unul dintre exportatorii incluși în eșantion a recurs la sistemul unităților axate pe export. Exportatorul respectiv a utilizat acest sistem pentru importul de materii prime, de bunuri consumabile și de bunuri de capital scutite de taxe vamale, pentru achiziționarea de bunuri scutite de accize pe piața internă și pentru obținerea rambursării taxei pe vânzări, precum și pentru vânzarea unei părți din producția sa pe piața internă. Astfel, exportatorul cooperant a obținut toate avantajele descrise în considerentul 71 punctele (i)-(vi) de mai sus. Cu toate acestea, în ceea ce privește scutirea de impozitul pe venit în temeiul secțiunii 10B din Legea privind impozitul pe venit, ancheta a stabilit că, începând cu 1 aprilie 2010, societatea nu mai putea sa beneficieze de această scutire. Prin urmare, dispozițiile EOU privind scutirea de impozitul pe venit nu au mai fost examinate în contextul acestei anchete.

| (77) | Într-o etapă foarte avansată, societatea în legătură cu care s-a constatat că funcționa ca unitate axată pe export a comunicat observații detaliate privind acest sistem, susținând, printre altele, că măsurile diverse de care o unitate axată pe export poate beneficia nu constituie subvenții care fac obiectul unor măsuri compensatorii. Analiza acestor observații nu a putut fi încheiată în această etapă; totuși, aceasta va fi abordată într-o etapă ulterioară a acestei anchete. |
| --- | --- |

(77)

Într-o etapă foarte avansată, societatea în legătură cu care s-a constatat că funcționa ca unitate axată pe export a comunicat observații detaliate privind acest sistem, susținând, printre altele, că măsurile diverse de care o unitate axată pe export poate beneficia nu constituie subvenții care fac obiectul unor măsuri compensatorii. Analiza acestor observații nu a putut fi încheiată în această etapă; totuși, aceasta va fi abordată într-o etapă ulterioară a acestei anchete.

(d)   Concluzii privind EOUS

| (78) | Scutirea de trei tipuri de taxe de import („taxă vamală de bază”, „taxa de educație asupra taxei vamale” și „taxa pentru învățământul secundar superior”) și rambursarea taxei pe vânzări de care beneficiază o EOU constituie contribuții financiare ale GI în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Autoritățile publice renunță la veniturile care ar fi exigibile în absența sistemului, conferind astfel unităților axate pe export un beneficiu în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece neachitarea taxelor datorate în mod normal și rambursarea taxei pe vânzări le permit să își îmbunătățească situația lichidităților. |
| --- | --- |

(78)

Scutirea de trei tipuri de taxe de import („taxă vamală de bază”, „taxa de educație asupra taxei vamale” și „taxa pentru învățământul secundar superior”) și rambursarea taxei pe vânzări de care beneficiază o EOU constituie contribuții financiare ale GI în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Autoritățile publice renunță la veniturile care ar fi exigibile în absența sistemului, conferind astfel unităților axate pe export un beneficiu în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece neachitarea taxelor datorate în mod normal și rambursarea taxei pe vânzări le permit să își îmbunătățească situația lichidităților.

| (79) | În plus, EOUS nu poate fi considerat un sistem drawback autorizat sau un sistem drawback pentru produsele de înlocuire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele enunțate în anexa I literele (h) și (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemele de drawback pentru inputuri) din regulamentul de bază. GI nu a aplicat în mod eficient un sistem sau o procedură de verificare prin care să confirme dacă și în ce cantitate au fost consumate materiile prime în fabricarea produsului exportat (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru inputuri de substituire, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). Sistemul de verificare existent vizează monitorizarea obligației de a realiza câștiguri nete din diferențele de curs valutar și nu consumul importurilor în raport cu producția de bunuri exportate. |
| --- | --- |

(79)

În plus, EOUS nu poate fi considerat un sistem drawback autorizat sau un sistem drawback pentru produsele de înlocuire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele enunțate în anexa I literele (h) și (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemele de drawback pentru inputuri) din regulamentul de bază. GI nu a aplicat în mod eficient un sistem sau o procedură de verificare prin care să confirme dacă și în ce cantitate au fost consumate materiile prime în fabricarea produsului exportat (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru inputuri de substituire, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). Sistemul de verificare existent vizează monitorizarea obligației de a realiza câștiguri nete din diferențele de curs valutar și nu consumul importurilor în raport cu producția de bunuri exportate.

| (80) | În schimb, scutirea de accize și de echivalentul lor vamal („taxa vamală suplimentară”) nu determină renunțarea la veniturile în mod normal exigibile. Dacă ar fi achitate, accizele și taxa vamală suplimentară ar fi creditate în vederea plății taxelor viitoare (așa numitul „mecanism CENVAT”), un sistem comparabil cu TVA-ul și care permite societăților indiene să deducă taxele pe achiziții din taxele datorate pe vânzări. Prin urmare, aceste taxe nu sunt definitive. Prin intermediul creditelor „CENVAT”, se aplică o taxă definitivă numai în cazul valorii adăugate, nu și în cazul inputurilor. |
| --- | --- |

(80)

În schimb, scutirea de accize și de echivalentul lor vamal („taxa vamală suplimentară”) nu determină renunțarea la veniturile în mod normal exigibile. Dacă ar fi achitate, accizele și taxa vamală suplimentară ar fi creditate în vederea plății taxelor viitoare (așa numitul „mecanism CENVAT”), un sistem comparabil cu TVA-ul și care permite societăților indiene să deducă taxele pe achiziții din taxele datorate pe vânzări. Prin urmare, aceste taxe nu sunt definitive. Prin intermediul creditelor „CENVAT”, se aplică o taxă definitivă numai în cazul valorii adăugate, nu și în cazul inputurilor.

| (81) | Astfel, numai scutirea de taxa vamală de bază, de taxa de educație asupra taxei vamale, de taxa pentru învățământul secundar superior și rambursarea impozitului central pe vânzări constituie subvenții în sensul articolului 3 din regulamentul de bază. Acestea sunt condiționate în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, sunt considerate specifice și pot face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. Obiectivul exportului stabilit în capitolul 6.1 din „Politica în domeniul comerțului exterior 09-14” pentru unitățile axate pe export este o condiție sine qua non pentru obținerea stimulentelor. |
| --- | --- |

(81)

Astfel, numai scutirea de taxa vamală de bază, de taxa de educație asupra taxei vamale, de taxa pentru învățământul secundar superior și rambursarea impozitului central pe vânzări constituie subvenții în sensul articolului 3 din regulamentul de bază. Acestea sunt condiționate în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, sunt considerate specifice și pot face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. Obiectivul exportului stabilit în capitolul 6.1 din „Politica în domeniul comerțului exterior 09-14” pentru unitățile axate pe export este o condiție sine qua non pentru obținerea stimulentelor.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (82) | În consecință, avantajul pasibil de măsuri compensatorii corespunde remiterii taxelor de import (a taxei vamale de bază, a taxei de educație asupra taxei vamale, a taxei pentru învățământul secundar superior) exigibile în mod normal la import, precum și rambursării impozitului central pe vânzări în cursul PA. |
| --- | --- |

(82)

În consecință, avantajul pasibil de măsuri compensatorii corespunde remiterii taxelor de import (a taxei vamale de bază, a taxei de educație asupra taxei vamale, a taxei pentru învățământul secundar superior) exigibile în mod normal la import, precum și rambursării impozitului central pe vânzări în cursul PA.

(i)   Scutirea de taxe de import (taxa vamală de bază, taxa de educație asupra taxei vamale, taxa pentru învățământul secundar superior), rambursarea impozitului central pe vânzările de materii prime și bunuri consumabile

| (83) | Valoarea subvențiilor acordate exportatorilor care constituie unități axate pe export a fost calculată pe baza taxelor de import nepercepute (taxa vamală de bază, taxa de educație asupra taxei vamale, taxa pentru învățământul secundar superior) pe materialele importate de unitățile axate pe export în ansamblu, precum și pe baza taxelor pe vânzări rambursate în cursul PA. Costurile suportate în mod necesar pentru obținerea subvenției au fost deduse din suma calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul obținerii valorii subvenției (numărător). În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri corespunzătoare realizată la export în timpul PA (numitor), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Marja subvenției astfel obținute pentru societatea în cauză era în valoare de 2,68 %. |
| --- | --- |

(83)

Valoarea subvențiilor acordate exportatorilor care constituie unități axate pe export a fost calculată pe baza taxelor de import nepercepute (taxa vamală de bază, taxa de educație asupra taxei vamale, taxa pentru învățământul secundar superior) pe materialele importate de unitățile axate pe export în ansamblu, precum și pe baza taxelor pe vânzări rambursate în cursul PA. Costurile suportate în mod necesar pentru obținerea subvenției au fost deduse din suma calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul obținerii valorii subvenției (numărător). În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri corespunzătoare realizată la export în timpul PA (numitor), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Marja subvenției astfel obținute pentru societatea în cauză era în valoare de 2,68 %.

(ii)   Scutirea de taxe de import (taxa vamală de bază, taxa de educație asupra taxei vamale, taxa pentru învățământul secundar superior) asupra mijloacelor de producție

| (84) | Mijloacele de producție nu sunt încorporate, din punct de vedere fizic, în produsele finite. Avantajul conferit societății în cauză a fost calculat, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor mijloace de producție într-una dintre societățile anchetate. Valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită perioadei de anchetă, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să indice evoluția valorii avantajului acordat și să stabilească, în acest fel, valoarea totală a avantajului conferit beneficiarului prin acest sistem. Rata dobânzii comerciale în perioada de anchetă în India a fost considerată adecvată în acest scop. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri corespunzătoare realizată la export în timpul PA (numitor), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Marja subvenției astfel obținute pentru societatea în cauză era în valoare de 0,05 %. |
| --- | --- |

(84)

Mijloacele de producție nu sunt încorporate, din punct de vedere fizic, în produsele finite. Avantajul conferit societății în cauză a fost calculat, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor mijloace de producție într-una dintre societățile anchetate. Valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită perioadei de anchetă, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să indice evoluția valorii avantajului acordat și să stabilească, în acest fel, valoarea totală a avantajului conferit beneficiarului prin acest sistem. Rata dobânzii comerciale în perioada de anchetă în India a fost considerată adecvată în acest scop. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri corespunzătoare realizată la export în timpul PA (numitor), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Marja subvenției astfel obținute pentru societatea în cauză era în valoare de 0,05 %.

| (85) | Marja subvenției totale obținute pentru societatea în cauză în cadrul sistemului unităților axate pe export este de 2,73 %. |
| --- | --- |

(85)

Marja subvenției totale obținute pentru societatea în cauză în cadrul sistemului unităților axate pe export este de 2,73 %.

3.6.   Sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme - „FPS”)

(a)   Temei juridic

| (86) | Descrierea detaliată a acestui sistem este prevăzută la paragrafele 3.15- 3.17 din Politica de comerț exterior 09-14 și la capitolele 3.9 - 3.11 din MP I 09-14. |
| --- | --- |

(86)

Descrierea detaliată a acestui sistem este prevăzută la paragrafele 3.15- 3.17 din Politica de comerț exterior 09-14 și la capitolele 3.9 - 3.11 din MP I 09-14.

(b)   Eligibilitate

| (87) | În conformitate cu punctul 3.15.2 din Politica de comerț exterior 09-14, exportatorii de produse notificate în anexa 37D la MP I 09-14 sunt eligibili în cadrul acestui sistem. |
| --- | --- |

(87)

În conformitate cu punctul 3.15.2 din Politica de comerț exterior 09-14, exportatorii de produse notificate în anexa 37D la MP I 09-14 sunt eligibili în cadrul acestui sistem.

(c)   Aplicare practică

| (88) | Un exportator de produse incluse în lista din anexa 37D la MP I 09-14 poate solicita să beneficieze de credite pentru taxe în temeiul sistemului „produs-țintă” echivalente cu 2 % sau 5 % din valoarea exporturilor FOB. Cu toate acestea, produsul/produsele/sectorul/sectoarele țintă reglementate de tabelul 2 și tabelul 5 din anexa 37D menționată anterior pot beneficia de un credit pentru taxe echivalent cu 5 % din valoarea exporturilor FOB. Produsul în cauză, care face obiectul anchetei, este inclus în aceste produse țintă. |
| --- | --- |

(88)

Un exportator de produse incluse în lista din anexa 37D la MP I 09-14 poate solicita să beneficieze de credite pentru taxe în temeiul sistemului „produs-țintă” echivalente cu 2 % sau 5 % din valoarea exporturilor FOB. Cu toate acestea, produsul/produsele/sectorul/sectoarele țintă reglementate de tabelul 2 și tabelul 5 din anexa 37D menționată anterior pot beneficia de un credit pentru taxe echivalent cu 5 % din valoarea exporturilor FOB. Produsul în cauză, care face obiectul anchetei, este inclus în aceste produse țintă.

| (89) | FPS este un sistem post-export, adică o societate trebuie să exporte pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem. Prin urmare, societatea depune o cerere on-line către autoritatea competentă, însoțită de copii ale ordinului de export și ale facturii, chitanța eliberată de bancă care indică plata taxelor pentru procesarea cererii, o copie a avizului de expediere și un certificat eliberat de bancă care atestă încasarea plății sau un certificat de remitere de investiții străine, în cazul negocierii directe a documentelor. În cazurile în care exemplarul original al avizului de expediere și/sau ale certificatelor de realizare bancară au fost prezentate pentru a solicita beneficii în cadrul oricărui alt sistem, societatea poate trimite copii certificate de ea însăși, menționând autoritatea competentă căreia i-au fost trimise documentele originale. Cererea on-line pentru credite FPS poate acoperi un număr maxim de până la 50 de avize de expediere. |
| --- | --- |

(89)

FPS este un sistem post-export, adică o societate trebuie să exporte pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem. Prin urmare, societatea depune o cerere on-line către autoritatea competentă, însoțită de copii ale ordinului de export și ale facturii, chitanța eliberată de bancă care indică plata taxelor pentru procesarea cererii, o copie a avizului de expediere și un certificat eliberat de bancă care atestă încasarea plății sau un certificat de remitere de investiții străine, în cazul negocierii directe a documentelor. În cazurile în care exemplarul original al avizului de expediere și/sau ale certificatelor de realizare bancară au fost prezentate pentru a solicita beneficii în cadrul oricărui alt sistem, societatea poate trimite copii certificate de ea însăși, menționând autoritatea competentă căreia i-au fost trimise documentele originale. Cererea on-line pentru credite FPS poate acoperi un număr maxim de până la 50 de avize de expediere.

| (90) | S-a constatat că, în conformitate cu standardele indiene de contabilitate, creditele FPS pot fi înscrise ca profituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. Astfel de credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la orice import ulterior de mărfuri, cu excepția mijloacelor de producție și a mărfurilor supuse unor restricții la import. Bunurile importate utilizând astfel de credite pot fi vândute pe piața internă (făcând obiectul taxei de vânzare) sau utilizate în alt fel. Creditele FPS sunt transferabile fără restricții și au o valabilitate de 24 luni de la data emiterii. |
| --- | --- |

(90)

S-a constatat că, în conformitate cu standardele indiene de contabilitate, creditele FPS pot fi înscrise ca profituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. Astfel de credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la orice import ulterior de mărfuri, cu excepția mijloacelor de producție și a mărfurilor supuse unor restricții la import. Bunurile importate utilizând astfel de credite pot fi vândute pe piața internă (făcând obiectul taxei de vânzare) sau utilizate în alt fel. Creditele FPS sunt transferabile fără restricții și au o valabilitate de 24 luni de la data emiterii.

| (91) | S-a constatat că două dintre societățile incluse în eșantion au utilizat acest sistem în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(91)

S-a constatat că două dintre societățile incluse în eșantion au utilizat acest sistem în cursul perioadei de anchetă.

(d)   Concluzii privind FPS

| (92) | FPS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit FPS constituie o contribuție financiară din partea GI, deoarece acestea sunt utilizate în cele din urmă pentru compensarea taxelor de import, diminuând astfel veniturile din taxe ale GI, care în mod normal ar trebui să fie percepute. În plus, creditul FPS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îmbunătățește lichiditatea acestuia. |
| --- | --- |

(92)

FPS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit FPS constituie o contribuție financiară din partea GI, deoarece acestea sunt utilizate în cele din urmă pentru compensarea taxelor de import, diminuând astfel veniturile din taxe ale GI, care în mod normal ar trebui să fie percepute. În plus, creditul FPS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îmbunătățește lichiditatea acestuia.

| (93) | În afară de aceasta, FPS este subordonat de drept rezultatelor obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(93)

În afară de aceasta, FPS este subordonat de drept rezultatelor obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

| (94) | Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece nu este conform cu regulile stabilite în anexa I punctul (i), precum și în anexa II (definiția și normele referitoare la drawback) și în anexa III (definiția și normele referitoare la drawback pentru inputurile de substituire) la regulamentul de bază. În special, exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de inputuri utilizate. În afară de aceasta, nu există niciun sistem sau procedură care verifică ce materii prime sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor la import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III din regulamentul de bază. În final, un exportator este eligibil pentru a primi beneficiile FPS, indiferent dacă importă sau nu materiale care intră în procesul de producție. Pentru a obține beneficiul, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să fie necesar să demonstreze că vreun material care intră în procesul de producție a fost importat. Astfel, chiar și exportatorii care își procură toate materialele care intră în procesul de producție de pe piața internă și care nu importă nici un material care intră în procesul de producție sunt îndreptățiți să beneficieze de FPS. |
| --- | --- |

(94)

Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece nu este conform cu regulile stabilite în anexa I punctul (i), precum și în anexa II (definiția și normele referitoare la drawback) și în anexa III (definiția și normele referitoare la drawback pentru inputurile de substituire) la regulamentul de bază. În special, exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de inputuri utilizate. În afară de aceasta, nu există niciun sistem sau procedură care verifică ce materii prime sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor la import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III din regulamentul de bază. În final, un exportator este eligibil pentru a primi beneficiile FPS, indiferent dacă importă sau nu materiale care intră în procesul de producție. Pentru a obține beneficiul, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să fie necesar să demonstreze că vreun material care intră în procesul de producție a fost importat. Astfel, chiar și exportatorii care își procură toate materialele care intră în procesul de producție de pe piața internă și care nu importă nici un material care intră în procesul de producție sunt îndreptățiți să beneficieze de FPS.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (95) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvenției compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul acordat beneficiarului, constatat pe parcursul PA. În această privință, s-a considerat că avantajul era conferit beneficiarului în momentul tranzacției de export efectuate în temeiul acestui sistem. În momentul respectiv, GI poate renunța la perceperea taxelor vamale, fapt care constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care precizează, printre altele, valoarea creditului FPS care trebuie acordat pentru tranzacția de export respectivă, GI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul FPS să fie calculat prin însumarea creditelor obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PA. |
| --- | --- |

(95)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvenției compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul acordat beneficiarului, constatat pe parcursul PA. În această privință, s-a considerat că avantajul era conferit beneficiarului în momentul tranzacției de export efectuate în temeiul acestui sistem. În momentul respectiv, GI poate renunța la perceperea taxelor vamale, fapt care constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care precizează, printre altele, valoarea creditului FPS care trebuie acordat pentru tranzacția de export respectivă, GI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul FPS să fie calculat prin însumarea creditelor obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PA.

| (96) | În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din creditele astfel stabilite pentru a obține valorile subvenției la numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra totală de afaceri corespunzătoare realizată la export în timpul PA ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(96)

În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din creditele astfel stabilite pentru a obține valorile subvenției la numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra totală de afaceri corespunzătoare realizată la export în timpul PA ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (97) | Rata subvenției stabilită conform acestui sistem pentru cele două societăți în cauză în PA se ridica la 4,80 %. |
| --- | --- |

(97)

Rata subvenției stabilită conform acestui sistem pentru cele două societăți în cauză în PA se ridica la 4,80 %.

3.7.   Sistemul creditelor de export (Export Credit Scheme - „ECS”)

(a)   Temei juridic

| (98) | Detaliile acestui sistem sunt expuse în circulara de bază DBOD Nr. DIR.(Exp).BC. 06/04.02.002/2010-10 (credite de export în rupii/valută) ale Reserve Bank of India (denumită în continuare „RBI”), adresate tuturor băncilor comerciale indiene. |
| --- | --- |

(98)

Detaliile acestui sistem sunt expuse în circulara de bază DBOD Nr. DIR.(Exp).BC. 06/04.02.002/2010-10 (credite de export în rupii/valută) ale Reserve Bank of India (denumită în continuare „RBI”), adresate tuturor băncilor comerciale indiene.

(b)   Eligibilitate

| (99) | În cadrul acestui sistem sunt eligibili producătorii-exportatori și comercianții-exportatori. |
| --- | --- |

(99)

În cadrul acestui sistem sunt eligibili producătorii-exportatori și comercianții-exportatori.

(c)   Aplicare practică

| (100) | ECS cuprinde două subsisteme, și anume creditele de export înainte de expediere („packing credit”), care cuprind creditele acordate unui exportator pentru finanțarea achiziției, prelucrării, fabricării, ambalării și/sau expedierii bunurilor înainte de export, precum și creditele de export după expediere, care cuprind împrumuturile de capital circulant acordate pentru finanțarea creanțelor la export. Începând cu 1 iulie 2010, băncile comerciale aplică un nou sistem de rate de bază aplicabil tuturor creditelor de export în rupii, indiferent de scadența acestora. În ceea ce privește ECS în valută, Reserve Bank of India (denumită în continuare „RBI”) fixează un plafon maxim pentru ratele dobânzilor aplicabile creditelor de export pe care băncile comerciale le pot aplica unui exportator. De asemenea, RBI instruiește băncile să consacre o anumită sumă din creditul lor bancar net în scopul finanțării exporturilor. |
| --- | --- |

(100)

ECS cuprinde două subsisteme, și anume creditele de export înainte de expediere („packing credit”), care cuprind creditele acordate unui exportator pentru finanțarea achiziției, prelucrării, fabricării, ambalării și/sau expedierii bunurilor înainte de export, precum și creditele de export după expediere, care cuprind împrumuturile de capital circulant acordate pentru finanțarea creanțelor la export. Începând cu 1 iulie 2010, băncile comerciale aplică un nou sistem de rate de bază aplicabil tuturor creditelor de export în rupii, indiferent de scadența acestora. În ceea ce privește ECS în valută, Reserve Bank of India (denumită în continuare „RBI”) fixează un plafon maxim pentru ratele dobânzilor aplicabile creditelor de export pe care băncile comerciale le pot aplica unui exportator. De asemenea, RBI instruiește băncile să consacre o anumită sumă din creditul lor bancar net în scopul finanțării exporturilor.

| (101) | Datorită acestor circulare de bază ale RBI, exportatorii pot obține credite de export în condițiile unor rate preferențiale ale dobânzilor în raport cu ratele dobânzii aplicate creditelor comerciale normale („credite de trezorerie”), care sunt stabilite numai în condițiile pieței. Diferența dintre rate ar putea fi mai mică în cazul societăților comerciale cu scor de creditare bun. În realitate, societățile cu scor de creditare mare ar putea obține credite pentru export și credite în bani în aceleași condiții. |
| --- | --- |

(101)

Datorită acestor circulare de bază ale RBI, exportatorii pot obține credite de export în condițiile unor rate preferențiale ale dobânzilor în raport cu ratele dobânzii aplicate creditelor comerciale normale („credite de trezorerie”), care sunt stabilite numai în condițiile pieței. Diferența dintre rate ar putea fi mai mică în cazul societăților comerciale cu scor de creditare bun. În realitate, societățile cu scor de creditare mare ar putea obține credite pentru export și credite în bani în aceleași condiții.

| (102) | S-a constatat că toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au utilizat acest sistem în cursul PA. |
| --- | --- |

(102)

S-a constatat că toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au utilizat acest sistem în cursul PA.

(d)   Concluzii privind ECS

| (103) | Ratele preferențiale ale dobânzii pentru creditele acordate în cadrul ECS, stabilite prin circularele de bază ale RBI menționate în considerentul 98, pot diminua costurile aferente dobânzilor pentru un exportator, în comparație cu costurile de credit stabilite strict în condițiile pieței, conferindu-i astfel acestuia un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază cu privire la astfel de exportatori. |
| --- | --- |

(103)

Ratele preferențiale ale dobânzii pentru creditele acordate în cadrul ECS, stabilite prin circularele de bază ale RBI menționate în considerentul 98, pot diminua costurile aferente dobânzilor pentru un exportator, în comparație cu costurile de credit stabilite strict în condițiile pieței, conferindu-i astfel acestuia un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază cu privire la astfel de exportatori.

| (104) | Deși creditele preferențiale acordate în cadrul sistemului ECS sunt acordate de către bănci comerciale, acest beneficiu este o contribuție financiară din partea unor autorități publice în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. În acest context, ar trebui remarcat faptul că nici articolul 3 alienatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază, nici articolul 1.1 litera (a) alineatul (1) punctul (iv) din acordul privind subvențiile și măsurile compensatorii nu prevăd o încărcare a bugetului public, de exemplu rambursarea acordată băncilor comerciale de către GI, pentru a constitui o subvenție, însă numai autoritățile publice dau ordinul să se îndeplinească funcțiile enumerate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctele (i), (ii) sau (iii) din regulamentul de bază. RBI este un organism public și este, prin urmare, inclus în definiția de „autoritate publică” menționată la articolul 2 litera (b) din regulamentul de bază. RBI este o bancă 100 % publică, urmărește obiectivele politicii de stat, de exemplu politica monetară, iar conducerea sa este numită de GI. RBI conduce organisme private în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) a doua liniuță din regulamentul de bază, având în vedere că băncile comerciale au obligația de a respecta condițiile impuse, printre altele, în ceea ce privește stabilirea ratelor dobânzii pentru creditele de export stabilite în circularele de bază ale RBI și obligațiile impuse de RBI băncilor comerciale de a consacra o anumită sumă din creditul lor bancar net în scopul finanțării exporturilor. Aceste ordine obligă băncile comerciale să își exercite funcțiile enumerate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, în acest caz, să ofere împrumuturi sub forma unor finanțări preferențiale ale exporturilor. Acest transfer direct de fonduri sub formă de împrumuturi acordate în anumite condiții ține, în mod normal, de autoritățile publice, fără ca practica urmată să fie de fapt diferită de practica pe care o urmează în mod normal autoritățile publice, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. Se consideră că această subvenție este specifică și că face obiectul unor măsuri compensatorii, deoarece ratele preferențiale ale dobânzii sunt aplicabile numai în cazul finanțării operațiunilor de export, subvenția fiind, prin urmare, condiționată de rezultatele obținute la export, în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(104)

Deși creditele preferențiale acordate în cadrul sistemului ECS sunt acordate de către bănci comerciale, acest beneficiu este o contribuție financiară din partea unor autorități publice în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. În acest context, ar trebui remarcat faptul că nici articolul 3 alienatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază, nici articolul 1.1 litera (a) alineatul (1) punctul (iv) din acordul privind subvențiile și măsurile compensatorii nu prevăd o încărcare a bugetului public, de exemplu rambursarea acordată băncilor comerciale de către GI, pentru a constitui o subvenție, însă numai autoritățile publice dau ordinul să se îndeplinească funcțiile enumerate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctele (i), (ii) sau (iii) din regulamentul de bază. RBI este un organism public și este, prin urmare, inclus în definiția de „autoritate publică” menționată la articolul 2 litera (b) din regulamentul de bază. RBI este o bancă 100 % publică, urmărește obiectivele politicii de stat, de exemplu politica monetară, iar conducerea sa este numită de GI. RBI conduce organisme private în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) a doua liniuță din regulamentul de bază, având în vedere că băncile comerciale au obligația de a respecta condițiile impuse, printre altele, în ceea ce privește stabilirea ratelor dobânzii pentru creditele de export stabilite în circularele de bază ale RBI și obligațiile impuse de RBI băncilor comerciale de a consacra o anumită sumă din creditul lor bancar net în scopul finanțării exporturilor. Aceste ordine obligă băncile comerciale să își exercite funcțiile enumerate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, în acest caz, să ofere împrumuturi sub forma unor finanțări preferențiale ale exporturilor. Acest transfer direct de fonduri sub formă de împrumuturi acordate în anumite condiții ține, în mod normal, de autoritățile publice, fără ca practica urmată să fie de fapt diferită de practica pe care o urmează în mod normal autoritățile publice, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. Se consideră că această subvenție este specifică și că face obiectul unor măsuri compensatorii, deoarece ratele preferențiale ale dobânzii sunt aplicabile numai în cazul finanțării operațiunilor de export, subvenția fiind, prin urmare, condiționată de rezultatele obținute la export, în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (105) | Valoarea subvenției a fost calculată pe baza diferenței dintre dobânda plătită pentru creditele de export utilizate în timpul PA și suma care ar fi trebuit să fie achitată pentru creditele comerciale normale folosite de societatea în cauză. Această valoare a subvenției (numărător) a fost alocată în funcție de cifra de afaceri totală realizată la export în timpul PA, ca numitor corespunzător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(105)

Valoarea subvenției a fost calculată pe baza diferenței dintre dobânda plătită pentru creditele de export utilizate în timpul PA și suma care ar fi trebuit să fie achitată pentru creditele comerciale normale folosite de societatea în cauză. Această valoare a subvenției (numărător) a fost alocată în funcție de cifra de afaceri totală realizată la export în timpul PA, ca numitor corespunzător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (106) | Ratele subvenției stabilite conform acestui sistem pentru societățile în cauză în cursul PA au fost 0,25 %, 0,31 % și 0,44 %. |
| --- | --- |

(106)

Ratele subvenției stabilite conform acestui sistem pentru societățile în cauză în cursul PA au fost 0,25 %, 0,31 % și 0,44 %.

3.8.   Scutirea de impozitul pe electricitate

(a)   Temei juridic

| (107) | Sistemul este inclus în sistemul de stimulente 2007 al guvernului din Maharashtra, Rezoluția nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, din data de 30 martie 2007. În urma modificărilor aduse sistemului de stimulente 2007 emis de Guvernul din Maharashtra la 30 iunie 2011, a fost acordată o prelungire până la 31 august 2011. |
| --- | --- |

(107)

Sistemul este inclus în sistemul de stimulente 2007 al guvernului din Maharashtra, Rezoluția nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, din data de 30 martie 2007. În urma modificărilor aduse sistemului de stimulente 2007 emis de Guvernul din Maharashtra la 30 iunie 2011, a fost acordată o prelungire până la 31 august 2011.

(b)   Eligibilitate

| (108) | Rezoluția menționată mai sus enumeră categoriile de industrii și întreprinderi care pot fi considerate eligibile pentru stimulente în cadrul sistemului pe 2007. |
| --- | --- |

(108)

Rezoluția menționată mai sus enumeră categoriile de industrii și întreprinderi care pot fi considerate eligibile pentru stimulente în cadrul sistemului pe 2007.

(c)   Aplicare practică

| (109) | Pentru a încuraja instalarea industriilor în regiunile mai puțin dezvoltate, guvernul din Maharashtra a prezentat un pachet de stimulente pentru unități industriale noi sau în curs de expansiune instituit în regiunea în curs de dezvoltare din statul Maharashtra. În sensul prezentului sistem, anexa I clasifică teritoriul acestui stat în categoria teritoriilor eligibile pentru stimulente. Cu toate acestea, stimulentele prevăzute în cadrul sistemului 2007 nu pot fi solicitate decât în cazul în care agenția de implementare a eliberat un certificat de eligibilitate în cadrul acestui sistem și în cazul în care unitatea eligibilă a respectat prevederile/condițiile certificatului de eligibilitate. Un certificat de eligibilitate este eliberat de agenția de implementare de la data începerii producției comerciale a unității eligibile. |
| --- | --- |

(109)

Pentru a încuraja instalarea industriilor în regiunile mai puțin dezvoltate, guvernul din Maharashtra a prezentat un pachet de stimulente pentru unități industriale noi sau în curs de expansiune instituit în regiunea în curs de dezvoltare din statul Maharashtra. În sensul prezentului sistem, anexa I clasifică teritoriul acestui stat în categoria teritoriilor eligibile pentru stimulente. Cu toate acestea, stimulentele prevăzute în cadrul sistemului 2007 nu pot fi solicitate decât în cazul în care agenția de implementare a eliberat un certificat de eligibilitate în cadrul acestui sistem și în cazul în care unitatea eligibilă a respectat prevederile/condițiile certificatului de eligibilitate. Un certificat de eligibilitate este eliberat de agenția de implementare de la data începerii producției comerciale a unității eligibile.

| (110) | Scutirea de impozitul pe electricitate se acordă noilor unități eligibile instalate în zonele determinate pentru o perioadă de 15 ani. În alte regiuni ale statului, 100 % din unitățile axate pe export (EOU) și din unitățile din domeniul tehnologiei informației (IT) și al biotehnologiei (BT) vor fi, de asemenea, scutite de la plata taxei pe electricitate pentru o perioadă de 10 ani. |
| --- | --- |

(110)

Scutirea de impozitul pe electricitate se acordă noilor unități eligibile instalate în zonele determinate pentru o perioadă de 15 ani. În alte regiuni ale statului, 100 % din unitățile axate pe export (EOU) și din unitățile din domeniul tehnologiei informației (IT) și al biotehnologiei (BT) vor fi, de asemenea, scutite de la plata taxei pe electricitate pentru o perioadă de 10 ani.

| (111) | În timpul anchetei s-a constatat că o societate din eșantion, fiind o unitate axată pe export situată în Maharashtra, a beneficiat de acest sistem în perioada anchetei. |
| --- | --- |

(111)

În timpul anchetei s-a constatat că o societate din eșantion, fiind o unitate axată pe export situată în Maharashtra, a beneficiat de acest sistem în perioada anchetei.

(d)   Concluzii privind scutirea de impozitul pe electricitate

| (112) | Scutirea de taxe pe electricitate constituie o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, având în vedere faptul că aceasta constituie o contribuție financiară a GI, care a conferit un avantaj exportatorilor anchetați. |
| --- | --- |

(112)

Scutirea de taxe pe electricitate constituie o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, având în vedere faptul că aceasta constituie o contribuție financiară a GI, care a conferit un avantaj exportatorilor anchetați.

| (113) | Acest sistem de subvenționare este specific în sensul articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, întrucât însăși legislația în baza căreia acționează autoritatea care acordă autorizația a limitat accesul la acest sistem al anumitor întreprinderi situate într-o regiune geografică desemnată. |
| --- | --- |

(113)

Acest sistem de subvenționare este specific în sensul articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, întrucât însăși legislația în baza căreia acționează autoritatea care acordă autorizația a limitat accesul la acest sistem al anumitor întreprinderi situate într-o regiune geografică desemnată.

| (114) | În consecință, această subvenție ar trebui considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(114)

În consecință, această subvenție ar trebui considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (115) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul conferit beneficiarului, în legătură cu produsul în cauză, astfel cum a fost constatat și stabilit în PA. Această valoare (numărător) a fost raportată la cifra totală de afaceri din PA a produsului în cauză a producătorului–exportator, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(115)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul conferit beneficiarului, în legătură cu produsul în cauză, astfel cum a fost constatat și stabilit în PA. Această valoare (numărător) a fost raportată la cifra totală de afaceri din PA a produsului în cauză a producătorului–exportator, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (116) | Rata subvenției stabilite conform acestui sistem în PA pentru societatea în cauză se ridică la 0,09 %. |
| --- | --- |

(116)

Rata subvenției stabilite conform acestui sistem în PA pentru societatea în cauză se ridică la 0,09 %.

3.9.   Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii

| (117) | Pe baza rezultatelor, s-a constatat că valoarea totală a subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii, exprimată ad valorem, se situa între 3,2 % și 16,5 %, astfel cum este sintetizat în tabelul următor:

  Tabelul 1














  Sistem | EPCGS | DEPBS | AAS | EOUS | ECS | FPS | Scutirea de impozitul pe electricitate | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Societatea | |
| Viraj Profiles Ltd. | 0,16 % | | | 2,73 % | 0,25 % | | 0,09 % | 3,2 % |
| Raajratna Ventures Ltd. | 0,19 % | 4,70 % | 2,94 % | | 0,44 % | 4,80 % | | 13,0 % |
| Agarwal Fastners Pvt. Ltd. | 0,11 % | 6,53 % | | | 0,31 % | 4,80 % | | 11,7 % |
| Societăți cooperante neincluse în eșantion | 0,16 % | 5,53 % | 2,94 % | | 0,25 % | 4,80 % | | 13,6 % |
| Alte societăți | 0,16 % | 5,53 % | 2,94 % | 2,73 % | 0,25 % | 4,80 % | 0,09 % | 16,5 % |

(117)

Pe baza rezultatelor, s-a constatat că valoarea totală a subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii, exprimată ad valorem, se situa între 3,2 % și 16,5 %, astfel cum este sintetizat în tabelul următor:

Tabelul 1

Sistem

EPCGS

DEPBS

AAS

EOUS

ECS

FPS

Scutirea de impozitul pe electricitate

Total

Societatea

Viraj Profiles Ltd.

0,16 %

2,73 %

0,25 %

0,09 %

3,2 %

Raajratna Ventures Ltd.

0,19 %

4,70 %

2,94 %

0,44 %

4,80 %

13,0 %

Agarwal Fastners Pvt. Ltd.

0,11 %

6,53 %

0,31 %

4,80 %

11,7 %

Societăți cooperante neincluse în eșantion

0,16 %

5,53 %

2,94 %

0,25 %

4,80 %

13,6 %

Alte societăți

0,16 %

5,53 %

2,94 %

2,73 %

0,25 %

4,80 %

0,09 %

16,5 %

| (118) | În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din regulamentul de bază, marja de subvenție pentru societățile care au cooperat, neincluse în eșantion, calculată pe baza marjei de subvenție medii ponderate pentru fiecare din programele de care au beneficiat societățile care au cooperat incluse în eșantion, se ridică la 13,6 %. Pentru calcularea marjei de subvenție medii ponderate pentru eșantion, valorile subvențiilor constatate pentru statutul de unități axate pe export și scutirea de impozitul pe electricitate în temeiul sistemului de stimulente al guvernului din Maharashtra (și anume, aplicabilă doar EOUS) au fost excluse din calcule deoarece s-a constatat că domeniul de aplicare al acestor sisteme de subvenții nu ar acoperi cele două societăți cooperante neincluse în eșantion. În special, în ceea ce privește EOU, nu este posibil să beneficieze, în același timp, de prestații legate de statutul lor de EOU și de prestații din cadrul altor sisteme. În ceea ce privește scutirea de impozitul pe electricitate, aceasta este valabilă doar în cazul unităților axate pe export sau al societăților situate în anumite regiuni din Maharashtra. În consecință, numărul beneficiarilor în cadrul acestui regim este prea mic pentru a putea fi considerat ca fiind aplicabil societăților neincluse în eșantion. |
| --- | --- |

(118)

În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din regulamentul de bază, marja de subvenție pentru societățile care au cooperat, neincluse în eșantion, calculată pe baza marjei de subvenție medii ponderate pentru fiecare din programele de care au beneficiat societățile care au cooperat incluse în eșantion, se ridică la 13,6 %. Pentru calcularea marjei de subvenție medii ponderate pentru eșantion, valorile subvențiilor constatate pentru statutul de unități axate pe export și scutirea de impozitul pe electricitate în temeiul sistemului de stimulente al guvernului din Maharashtra (și anume, aplicabilă doar EOUS) au fost excluse din calcule deoarece s-a constatat că domeniul de aplicare al acestor sisteme de subvenții nu ar acoperi cele două societăți cooperante neincluse în eșantion. În special, în ceea ce privește EOU, nu este posibil să beneficieze, în același timp, de prestații legate de statutul lor de EOU și de prestații din cadrul altor sisteme. În ceea ce privește scutirea de impozitul pe electricitate, aceasta este valabilă doar în cazul unităților axate pe export sau al societăților situate în anumite regiuni din Maharashtra. În consecință, numărul beneficiarilor în cadrul acestui regim este prea mic pentru a putea fi considerat ca fiind aplicabil societăților neincluse în eșantion.

| (119) | În ceea ce privește toți ceilalți exportatori din India, Comisia a stabilit mai întâi nivelul de cooperare. Astfel cum se precizează în considerentul 10 de mai sus, comparația dintre datele Eurostat privind importurile și volumul exporturilor produsului în cauză către Uniune declarat pentru perioada anchetei de către societățile sau grupurile cooperante care au exportat produsul în cauză către Uniune în timpul perioadei de anchetă indică faptul că nivelul de cooperare a producătorilor-exportatori indieni a fost foarte ridicat, aproape de 100 %. Ținând seama de acest grad ridicat de cooperare, rata subvenției aplicabile societăților care nu au cooperat se stabilește la nivelul marjei de subvenție medii ponderate stabilite pentru fiecare dintre programele de care au beneficiat societățile cooperante incluse în eșantion, respectiv 16,5 %. |
| --- | --- |

(119)

În ceea ce privește toți ceilalți exportatori din India, Comisia a stabilit mai întâi nivelul de cooperare. Astfel cum se precizează în considerentul 10 de mai sus, comparația dintre datele Eurostat privind importurile și volumul exporturilor produsului în cauză către Uniune declarat pentru perioada anchetei de către societățile sau grupurile cooperante care au exportat produsul în cauză către Uniune în timpul perioadei de anchetă indică faptul că nivelul de cooperare a producătorilor-exportatori indieni a fost foarte ridicat, aproape de 100 %. Ținând seama de acest grad ridicat de cooperare, rata subvenției aplicabile societăților care nu au cooperat se stabilește la nivelul marjei de subvenție medii ponderate stabilite pentru fiecare dintre programele de care au beneficiat societățile cooperante incluse în eșantion, respectiv 16,5 %.

4.   INDUSTRIA UNIUNII

4.1.   Producția din Uniune

| (120) | Toate informațiile disponibile cu privire la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în cadrul reclamației, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(120)

Toate informațiile disponibile cu privire la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în cadrul reclamației, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale la nivelul Uniunii.

| (121) | Pe această bază, producția totală la nivelul Uniunii s-a estimat la aproximativ 52 000 de tone în decursul PA. Această cifră include producția tuturor producătorilor din Uniune care s-au făcut cunoscuți și producția estimată a producătorilor care nu s-au manifestat în cursul procedurii. |
| --- | --- |

(121)

Pe această bază, producția totală la nivelul Uniunii s-a estimat la aproximativ 52 000 de tone în decursul PA. Această cifră include producția tuturor producătorilor din Uniune care s-au făcut cunoscuți și producția estimată a producătorilor care nu s-au manifestat în cursul procedurii.

| (122) | Astfel cum s-a indicat în considerentul 14 de mai sus, s-a aplicat eșantionarea pentru investigarea producătorilor din Uniune. Un eșantion de cinci societăți a fost selectat dintre cei 15 producători din Uniune care au furnizat date înainte de deschiderea procedurii. Ulterior, după cum s-a explicat în considerentul 16 de mai sus, o societate a decis să nu coopereze la anchetă. Celelalte societăți cooperante incluse în eșantion reprezentau aproximativ 32 % din totalul producției estimate la nivelul Uniunii în cursul PA și au fost considerate a fi reprezentative pentru industria din Uniune. Societățile incluse în eșantion reprezintă principalii producători și își au sediul în Franța și Italia, acolo unde se fabrică cel mai mare volum de produs în cauză. |
| --- | --- |

(122)

Astfel cum s-a indicat în considerentul 14 de mai sus, s-a aplicat eșantionarea pentru investigarea producătorilor din Uniune. Un eșantion de cinci societăți a fost selectat dintre cei 15 producători din Uniune care au furnizat date înainte de deschiderea procedurii. Ulterior, după cum s-a explicat în considerentul 16 de mai sus, o societate a decis să nu coopereze la anchetă. Celelalte societăți cooperante incluse în eșantion reprezentau aproximativ 32 % din totalul producției estimate la nivelul Uniunii în cursul PA și au fost considerate a fi reprezentative pentru industria din Uniune. Societățile incluse în eșantion reprezintă principalii producători și își au sediul în Franța și Italia, acolo unde se fabrică cel mai mare volum de produs în cauză.

4.2.   Industria Uniunii

| (123) | Se consideră că toți producătorii cunoscuți din Uniune, menționați în considerentul 120 de mai sus, constituie industria din Uniune în sensul articolului 9 alineatul (1) și al articolului 10 alineatul (8) din regulamentul de bază, aceștia fiind denumiți în continuare „industria din Uniune”. |
| --- | --- |

(123)

Se consideră că toți producătorii cunoscuți din Uniune, menționați în considerentul 120 de mai sus, constituie industria din Uniune în sensul articolului 9 alineatul (1) și al articolului 10 alineatul (8) din regulamentul de bază, aceștia fiind denumiți în continuare „industria din Uniune”.

5.   PREJUDICIUL

5.1.   Observații preliminare

| (124) | Statisticile Eurostat referitoare la importuri relevante, împreună cu datele furnizate în plângere și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei, inclusiv răspunsurile la chestionar verificate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate, de asemenea, în evaluarea factorilor de prejudiciu relevanți. |
| --- | --- |

(124)

Statisticile Eurostat referitoare la importuri relevante, împreună cu datele furnizate în plângere și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei, inclusiv răspunsurile la chestionar verificate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate, de asemenea, în evaluarea factorilor de prejudiciu relevanți.

| (125) | Analiza prejudiciului în ceea ce privește datele macroeconomice, cum ar fi capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă și productivitatea se bazează pe datele privind industria din Uniune în ansamblu. |
| --- | --- |

(125)

Analiza prejudiciului în ceea ce privește datele macroeconomice, cum ar fi capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă și productivitatea se bazează pe datele privind industria din Uniune în ansamblu.

| (126) | Analiza prejudiciului în ceea ce privește datele microeconomice, cum ar fi prețurile tranzacțiilor, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri, stocurile și salariile se bazează pe datele furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(126)

Analiza prejudiciului în ceea ce privește datele microeconomice, cum ar fi prețurile tranzacțiilor, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri, stocurile și salariile se bazează pe datele furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (127) | Cei patru producători din Uniune incluși în eșantion au fost, de asemenea, incluși în eșantionul privind reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor antidumping privind importurile de anumite elemente de fixare din oțel inoxidabil originare din China și Taiwan, încheiată la 7 ianuarie 2012 (4). În cadrul acelei reexaminări, o altă societate, care nu a fost inclusă în eșantion în ancheta actuală, figura în eșantion. Având în vedere că perioada luată în considerare pentru analiza prejudiciului se suprapune cu cea a reexaminării efectuată în perspectiva expirării măsurilor, datele pentru anii 2008 și 2009 sunt identice, cu excepția datelor privind această societate. Prin prezentarea cifrelor pentru 2008 și 2009, ar fi posibil să se deducă cifrele societății care nu a fost inclusă în eșantion în cazul de față. Prin urmare, microindicatorii, cum ar fi stocurile, salariile, investițiile, fluxul de lichidități, rentabilitatea investițiilor și rentabilitatea au fost indexați. |
| --- | --- |

(127)

Cei patru producători din Uniune incluși în eșantion au fost, de asemenea, incluși în eșantionul privind reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor antidumping privind importurile de anumite elemente de fixare din oțel inoxidabil originare din China și Taiwan, încheiată la 7 ianuarie 2012 (4). În cadrul acelei reexaminări, o altă societate, care nu a fost inclusă în eșantion în ancheta actuală, figura în eșantion. Având în vedere că perioada luată în considerare pentru analiza prejudiciului se suprapune cu cea a reexaminării efectuată în perspectiva expirării măsurilor, datele pentru anii 2008 și 2009 sunt identice, cu excepția datelor privind această societate. Prin prezentarea cifrelor pentru 2008 și 2009, ar fi posibil să se deducă cifrele societății care nu a fost inclusă în eșantion în cazul de față. Prin urmare, microindicatorii, cum ar fi stocurile, salariile, investițiile, fluxul de lichidități, rentabilitatea investițiilor și rentabilitatea au fost indexați.

5.2.   Consumul la nivelul Uniunii

| (128) | Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumelor de vânzări ale industriei din Uniune în cadrul Uniunii, astfel cum este prevăzut în plângere și verificat în paralel cu răspunsurile la chestionarele de eșantionare și datele verificate obținute de la producătorii incluși în eșantion. În plus, volumul importurilor, bazat pe datele furnizate de Eurostat pentru perioada luată în considerare a fost, de asemenea, avut în vedere. |
| --- | --- |

(128)

Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumelor de vânzări ale industriei din Uniune în cadrul Uniunii, astfel cum este prevăzut în plângere și verificat în paralel cu răspunsurile la chestionarele de eșantionare și datele verificate obținute de la producătorii incluși în eșantion. În plus, volumul importurilor, bazat pe datele furnizate de Eurostat pentru perioada luată în considerare a fost, de asemenea, avut în vedere.

| (129) | Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2 | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul din Uniune (tone) | 120 598 | 101 143 | 122 345 | 131 457 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 84 | 101 | 109 |
| Sursă: | Eurostat, datele din plângere și răspunsurile la chestionar. |

(129)

Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

2008

2009

2010

PA

Consumul din Uniune (tone)

120 598

101 143

122 345

131 457

Indice (2008 = 100)

100

84

101

109

Sursă:

Eurostat, datele din plângere și răspunsurile la chestionar.

| (130) | Consumul total de pe piața UE a crescut cu 9 % în cursul perioadei luate în considerare. Între 2008 și 2009 s-a înregistrat o scădere drastică de 16 %, probabil datorită efectelor negative ale crizei economice mondiale pe piață, după care consumul s-a redresat din nou cu 21 % între anii 2009 și 2010 și cu încă 7 % între 2010 și PA. |
| --- | --- |

(130)

Consumul total de pe piața UE a crescut cu 9 % în cursul perioadei luate în considerare. Între 2008 și 2009 s-a înregistrat o scădere drastică de 16 %, probabil datorită efectelor negative ale crizei economice mondiale pe piață, după care consumul s-a redresat din nou cu 21 % între anii 2009 și 2010 și cu încă 7 % între 2010 și PA.

5.3.   Importurile provenite din țara în cauză

| (131) | Importurile în Uniune provenite din India au cunoscut următoarea evoluție în cursul perioadei luate în considerare:

  Tabelul 3 | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor provenite din India (tone) | 14 546 | 18 883 | 21 914 | 24 072 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 130 | 151 | 165 |
| Cota de piață | 12,1 % | 18,7 % | 17,9 % | 18,3 % |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 155 | 149 | 152 |
| Surse: | Eurostat și răspunsurile la chestionar furnizate de producătorii-exportatori. |

(131)

Importurile în Uniune provenite din India au cunoscut următoarea evoluție în cursul perioadei luate în considerare:

Tabelul 3

2008

2009

2010

PA

Volumul importurilor provenite din India (tone)

14 546

18 883

21 914

24 072

Indice (2008 = 100)

100

130

151

165

Cota de piață

12,1 %

18,7 %

17,9 %

18,3 %

Indice (2008 = 100)

100

155

149

152

Surse:

Eurostat și răspunsurile la chestionar furnizate de producătorii-exportatori.

| (132) | Importurile din India au crescut semnificativ cu 65 % în cursul perioadei luate în considerare. Această creștere a fost cea mai accentuată între 2008 și 2009, când importurile au crescut cu 30 %, iar consumul a scăzut cu 16 %. De la an la an, importurile din India au continuat să crească în cursul anului 2010 (+ 16 %) și în cursul PA (+ 10 %). |
| --- | --- |

(132)

Importurile din India au crescut semnificativ cu 65 % în cursul perioadei luate în considerare. Această creștere a fost cea mai accentuată între 2008 și 2009, când importurile au crescut cu 30 %, iar consumul a scăzut cu 16 %. De la an la an, importurile din India au continuat să crească în cursul anului 2010 (+ 16 %) și în cursul PA (+ 10 %).

5.3.1.   Prețurile importurilor și subcotarea prețului

Tabelul 4

| Importuri provenite din India | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 3 531 | 2 774 | 2 994 | 3 216 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 79 | 85 | 91 |
| Sursă: | Eurostat și răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din UE incluși în eșantion. |

Importuri provenite din India

2008

2009

2010

PA

Preț mediu (EUR/tonă)

3 531

2 774

2 994

3 216

Indice (2008 = 100)

100

79

85

91

Sursă:

Eurostat și răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din UE incluși în eșantion.

| (133) | Prețurile medii ale importurilor din India au scăzut, în general, cu 9 % în cursul perioadei luate în considerare. Acest fapt explică creșterea cotei de piață a Indiei de la 12,1 % la 18,3 % în cursul aceleiași perioade. Cea mai mare creștere a avut loc între 2008 și 2009, atunci când exportatorii indieni au câștigat mai mult de 6 puncte procentuale de cotă de piață. |
| --- | --- |

(133)

Prețurile medii ale importurilor din India au scăzut, în general, cu 9 % în cursul perioadei luate în considerare. Acest fapt explică creșterea cotei de piață a Indiei de la 12,1 % la 18,3 % în cursul aceleiași perioade. Cea mai mare creștere a avut loc între 2008 și 2009, atunci când exportatorii indieni au câștigat mai mult de 6 puncte procentuale de cotă de piață.

| (134) | În vederea stabilirii subcotării prețurilor în cursul PA, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion în ceea ce privește clienții independenți pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică au fost comparate cu prețurile medii ponderate care corespund importurilor din India către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele existente și costurile posterioare importului. |
| --- | --- |

(134)

În vederea stabilirii subcotării prețurilor în cursul PA, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion în ceea ce privește clienții independenți pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică au fost comparate cu prețurile medii ponderate care corespund importurilor din India către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele existente și costurile posterioare importului.

| (135) | Compararea prețurilor s-a realizat în funcție de tip, având în vedere tranzacții la același nivel comercial, care au fost ajustate în mod adecvat, când a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației, atunci când este exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul PA, a indicat o subcotare a prețurilor variind între 3 % și 13 %. |
| --- | --- |

(135)

Compararea prețurilor s-a realizat în funcție de tip, având în vedere tranzacții la același nivel comercial, care au fost ajustate în mod adecvat, când a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației, atunci când este exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul PA, a indicat o subcotare a prețurilor variind între 3 % și 13 %.

5.4.   Situația economică a industriei din Uniune

| (136) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unor subvenții provenite din India asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici stabiliți pentru industria din Uniune de-a lungul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(136)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unor subvenții provenite din India asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici stabiliți pentru industria din Uniune de-a lungul perioadei luate în considerare.

5.4.1.   Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

Tabelul 5

| | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (tone) | 69 514 | 56 396 | 62 213 | 51 800 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 81 | 89 | 75 |
| Capacitatea de producție (tone) | 140 743 | 127 200 | 128 796 | 111 455 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 90 | 92 | 79 |
| Rata de utilizare a capacității | 49 % | 44 % | 48 % | 46 % |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 90 | 98 | 94 |
| Sursă: | Ansamblul industriei din Uniune. |

2008

2009

2010

PA

Volumul producției (tone)

69 514

56 396

62 213

51 800

Indice (2008 = 100)

100

81

89

75

Capacitatea de producție (tone)

140 743

127 200

128 796

111 455

Indice (2008 = 100)

100

90

92

79

Rata de utilizare a capacității

49 %

44 %

48 %

46 %

Indice (2008 = 100)

100

90

98

94

Sursă:

Ansamblul industriei din Uniune.

| (137) | Tabelul de mai sus arată că producția a scăzut semnificativ cu 25 % în cursul perioadei luate în considerare. În conformitate cu o scădere a cererii, producția a scăzut brusc cu 19 % în 2009, după care s-a redresat cu aproximativ 10 % în 2010. În cursul PA, deși consumul în Uniune a crescut cu 7 %, producția Uniunii a scăzut din nou, cu aproximativ 17 %, în comparație cu anul precedent. |
| --- | --- |

(137)

Tabelul de mai sus arată că producția a scăzut semnificativ cu 25 % în cursul perioadei luate în considerare. În conformitate cu o scădere a cererii, producția a scăzut brusc cu 19 % în 2009, după care s-a redresat cu aproximativ 10 % în 2010. În cursul PA, deși consumul în Uniune a crescut cu 7 %, producția Uniunii a scăzut din nou, cu aproximativ 17 %, în comparație cu anul precedent.

| (138) | Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu aproximativ 21 % în cursul perioadei luate în considerare. Rata de utilizare a capacității a scăzut, de asemenea, în cursul perioadei luate în considerare, rămânând în mod constant sub 50 %. |
| --- | --- |

(138)

Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu aproximativ 21 % în cursul perioadei luate în considerare. Rata de utilizare a capacității a scăzut, de asemenea, în cursul perioadei luate în considerare, rămânând în mod constant sub 50 %.

5.4.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

Tabelul 6

| | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor (tone) | 56 042 | 44 627 | 45 976 | 48 129 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 80 | 82 | 86 |
| Cota de piață | 46,5 % | 44,1 % | 37,6 % | 36,6 % |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 95 | 81 | 79 |
| Sursă: | Ansamblul industriei din Uniune. |

2008

2009

2010

PA

Volumul vânzărilor (tone)

56 042

44 627

45 976

48 129

Indice (2008 = 100)

100

80

82

86

Cota de piață

46,5 %

44,1 %

37,6 %

36,6 %

Indice (2008 = 100)

100

95

81

79

Sursă:

Ansamblul industriei din Uniune.

| (139) | În contextul creșterii consumului (+ 9 %), volumul vânzărilor de produs similar, în momentul vânzării către primul client independent din Uniune, a scăzut cu 14 % în cursul perioadei luate în considerare. Prin urmare, cota de piață a scăzut de la 46,5 % în 2008 la 36,6 % în PA. După scăderea accentuată a volumului vânzărilor în 2009 (– 20 %), acesta s-a redresat ușor în 2010 și în PA. |
| --- | --- |

(139)

În contextul creșterii consumului (+ 9 %), volumul vânzărilor de produs similar, în momentul vânzării către primul client independent din Uniune, a scăzut cu 14 % în cursul perioadei luate în considerare. Prin urmare, cota de piață a scăzut de la 46,5 % în 2008 la 36,6 % în PA. După scăderea accentuată a volumului vânzărilor în 2009 (– 20 %), acesta s-a redresat ușor în 2010 și în PA.

5.4.3.   Creșterea

| (140) | Consumul în Uniune a crescut cu 9 % între 2008 și PA. În schimb, volumul de vânzări și cota de piață a industriei din Uniune au scăzut în timpul acestei perioade cu 14 % și, respectiv, cu 21 %. În același timp, importurile originare din India au crescut semnificativ cu 65 %. |
| --- | --- |

(140)

Consumul în Uniune a crescut cu 9 % între 2008 și PA. În schimb, volumul de vânzări și cota de piață a industriei din Uniune au scăzut în timpul acestei perioade cu 14 % și, respectiv, cu 21 %. În același timp, importurile originare din India au crescut semnificativ cu 65 %.

5.4.4.   Ocuparea forței de muncă

Tabelul 7

| | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Număr de angajați | 1 007 | 863 | 821 | 761 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 86 | 82 | 76 |
| Productivitate (unitate/salariat)

  Indice (2008 = 100) | 100 | 95 | 110 | 99 |
| Sursă: | Ansamblul industriei din Uniune. |

2008

2009

2010

PA

Număr de angajați

1 007

863

821

761

Indice (2008 = 100)

100

86

82

76

Productivitate (unitate/salariat)

Indice (2008 = 100)

100

95

110

99

Sursă:

Ansamblul industriei din Uniune.

| (141) | Din cauza reducerii activității industriei din Uniune, numărul de angajați s-a redus în consecință cu 24 % în cursul perioadei luate în considerare. Între 2008 și PA, costurile cu forța de muncă per angajat au crescut cu 6 %. |
| --- | --- |

(141)

Din cauza reducerii activității industriei din Uniune, numărul de angajați s-a redus în consecință cu 24 % în cursul perioadei luate în considerare. Între 2008 și PA, costurile cu forța de muncă per angajat au crescut cu 6 %.

| (142) | Productivitatea forței de muncă a industriei Uniunii, măsurată în producție pe salariat anual, a scăzut ușor, cu 1 %, în decursul perioadei luate în considerare. Aceasta a atins cel mai scăzut nivel în 2009, după care a început să se redreseze înainte de PA. |
| --- | --- |

(142)

Productivitatea forței de muncă a industriei Uniunii, măsurată în producție pe salariat anual, a scăzut ușor, cu 1 %, în decursul perioadei luate în considerare. Aceasta a atins cel mai scăzut nivel în 2009, după care a început să se redreseze înainte de PA.

5.4.5.   Prețurile unitare medii din Uniune

Tabelul 8

| | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul unitar în UE aplicat clienților independenți
  (EUR/tonă) | 4 336 | 2 792 | 3 914 | 4 244 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 64 | 90 | 98 |
| Sursă: | Răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii incluși în eșantion. |

2008

2009

2010

PA

Prețul unitar în UE aplicat clienților independenți

(EUR/tonă)

4 336

2 792

3 914

4 244

Indice (2008 = 100)

100

64

90

98

Sursă:

Răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii incluși în eșantion.

| (143) | Prețurile medii de vânzare au scăzut cu 2 %, în decursul perioadei luate în considerare. În 2009, industria din Uniune a fost obligată să își reducă prețurile de vânzare cu 36 %, în contextul încetinirii creșterii economice și al unei scăderi importante a prețurilor de import din India (– 21 %). În 2010 și în PA, prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au înregistrat o nouă creștere. |
| --- | --- |

(143)

Prețurile medii de vânzare au scăzut cu 2 %, în decursul perioadei luate în considerare. În 2009, industria din Uniune a fost obligată să își reducă prețurile de vânzare cu 36 %, în contextul încetinirii creșterii economice și al unei scăderi importante a prețurilor de import din India (– 21 %). În 2010 și în PA, prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au înregistrat o nouă creștere.

| (144) | Ancheta a arătat că scăderea prețurilor de vânzare în 2009 reflecta scăderea costurilor, care s-au diminuat cu 18 % față de nivelurile din 2008. Această scădere a costurilor s-a datorat, în principal, scăderii prețurilor materiilor prime, în special în ceea ce privește nichelul, care are o dinamică de preț instabilă. Cu toate acestea, industria din Uniune a fost obligată să-și scadă prețurile de vânzare cu mai mult decât au scăzut costurile, având în vedere expansiunea importurilor din India la prețuri scăzute, în 2009. |
| --- | --- |

(144)

Ancheta a arătat că scăderea prețurilor de vânzare în 2009 reflecta scăderea costurilor, care s-au diminuat cu 18 % față de nivelurile din 2008. Această scădere a costurilor s-a datorat, în principal, scăderii prețurilor materiilor prime, în special în ceea ce privește nichelul, care are o dinamică de preț instabilă. Cu toate acestea, industria din Uniune a fost obligată să-și scadă prețurile de vânzare cu mai mult decât au scăzut costurile, având în vedere expansiunea importurilor din India la prețuri scăzute, în 2009.

5.4.6.   Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitalurile.

Tabelul 9

| | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor în UE (în % din vânzările nete)

  Indice (2008 = 100) | – 100 | – 442 | –74 | –24 |
| Fluxul de numerar

  Indice (2008 = 100) | – 100 | –1 827 | –40 | 171 |
| Investiții (EUR)

  Indice (2008 = 100) | 100 | 29 | 59 | 6 |
| Randamentul investițiilor

  Indice (2008 = 100) | – 100 | – 284 | –59 | –28 |
| Sursă: | Răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

2008

2009

2010

PA

Rentabilitatea vânzărilor în UE (în % din vânzările nete)

Indice (2008 = 100)

– 100

– 442

–74

–24

Fluxul de numerar

Indice (2008 = 100)

– 100

–1 827

–40

171

Investiții (EUR)

Indice (2008 = 100)

100

29

59

6

Randamentul investițiilor

Indice (2008 = 100)

– 100

– 284

–59

–28

Sursă:

Răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (145) | Ancheta a arătat că, chiar dacă scăderea prețurilor de vânzare a reflectat parțial scăderea costurilor, prețul practicat de industria din Uniune a făcut obiectul presiunii exercitate de importurile de elemente de fixare din oțel inoxidabil provenite din India. Rentabilitatea industriei din Uniune a fost negativă începând cu debutul perioadei luate în considerare. În special în 2009, industria din Uniune a fost obligată să-și scadă prețurile de vânzare cu mai mult decât au scăzut costurile, având în vedere expansiunea importurilor din India la prețuri scăzute. Acest lucru a condus la o deteriorare semnificativă a profitabilității în anul respectiv. Cu toate acestea, în 2010 și în PA, profitabilitatea s-a îmbunătățit, dar a rămas negativă. |
| --- | --- |

(145)

Ancheta a arătat că, chiar dacă scăderea prețurilor de vânzare a reflectat parțial scăderea costurilor, prețul practicat de industria din Uniune a făcut obiectul presiunii exercitate de importurile de elemente de fixare din oțel inoxidabil provenite din India. Rentabilitatea industriei din Uniune a fost negativă începând cu debutul perioadei luate în considerare. În special în 2009, industria din Uniune a fost obligată să-și scadă prețurile de vânzare cu mai mult decât au scăzut costurile, având în vedere expansiunea importurilor din India la prețuri scăzute. Acest lucru a condus la o deteriorare semnificativă a profitabilității în anul respectiv. Cu toate acestea, în 2010 și în PA, profitabilitatea s-a îmbunătățit, dar a rămas negativă.

| (146) | Fluxul de numerar, care reprezintă un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, a urmat o tendință similară cu cea a rentabilității. Acesta a atins cel mai scăzut nivel în 2009, după care a arătat o tendință de creștere și a devenit pozitiv în PA. |
| --- | --- |

(146)

Fluxul de numerar, care reprezintă un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, a urmat o tendință similară cu cea a rentabilității. Acesta a atins cel mai scăzut nivel în 2009, după care a arătat o tendință de creștere și a devenit pozitiv în PA.

| (147) | După efectuarea de investiții în 2008 în producția de elemente de fixare din oțel inoxidabil, investițiile au scăzut cu aproximativ 94 % în cursul perioadei luate în considerare. Randamentul investițiilor a indicat o evoluție negativă similară, în conformitate cu rezultatele negative obținute de industria din Uniune în cursul perioadei luate în considerare și a rămas tot timpul negativ. |
| --- | --- |

(147)

După efectuarea de investiții în 2008 în producția de elemente de fixare din oțel inoxidabil, investițiile au scăzut cu aproximativ 94 % în cursul perioadei luate în considerare. Randamentul investițiilor a indicat o evoluție negativă similară, în conformitate cu rezultatele negative obținute de industria din Uniune în cursul perioadei luate în considerare și a rămas tot timpul negativ.

| (148) | Evoluția rentabilității, a fluxului de numerar și nivelul scăzut al investițiilor subliniază faptul că e posibil ca producătorii din UE incluși în eșantion să se fi confruntat cu dificultăți în ceea ce privește mobilizarea capitalului |
| --- | --- |

(148)

Evoluția rentabilității, a fluxului de numerar și nivelul scăzut al investițiilor subliniază faptul că e posibil ca producătorii din UE incluși în eșantion să se fi confruntat cu dificultăți în ceea ce privește mobilizarea capitalului

5.4.7.   Stocuri

Tabelul 10

| | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale ale industriei din Uniune

  Indice (2008 = 100) | 100 | 92 | 100 | 103 |
| Sursă: | Răspuns la chestionar. |

2008

2009

2010

PA

Stocuri finale ale industriei din Uniune

Indice (2008 = 100)

100

92

100

103

Sursă:

Răspuns la chestionar.

| (149) | Nivelul stocurilor industriei din Uniune inclusă în eșantion a crescut cu 3 % în timpul perioadei luate în considerare. În 2009, nivelul de stocuri finale a scăzut cu 8 %; după aceea, în 2010 și în PA, a crescut cu 8 % și, respectiv, 3 %. |
| --- | --- |

(149)

Nivelul stocurilor industriei din Uniune inclusă în eșantion a crescut cu 3 % în timpul perioadei luate în considerare. În 2009, nivelul de stocuri finale a scăzut cu 8 %; după aceea, în 2010 și în PA, a crescut cu 8 % și, respectiv, 3 %.

5.4.8.   Amploarea marjei de subvenție

| (150) | Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor subvenționate din India, impactul marjelor reale de subvenție asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat ca fiind neglijabil. |
| --- | --- |

(150)

Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor subvenționate din India, impactul marjelor reale de subvenție asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.

5.5.   Concluzie privind prejudiciul

| (151) | Ancheta a demonstrat că majoritatea indicatorilor de prejudiciu, precum producția (– 25 %), gradul de utilizare a capacității de producție (– 6 %), volumul de vânzări (– 14 %), cota de piață (– 21 %) și ocuparea forței de muncă (– 24 %) s-au degradat în decursul perioadei luate în considerare. În contextul unei creșteri a consumului, atât volumul vânzărilor, cât și cota de piață au scăzut. Volumul vânzărilor a crescut ușor în 2010 și în PA în comparație cu 2009; cu toate acestea, industria din Uniune nu a reușit să recâștige cota de piață pierdută, având în vedere expansiunea importurilor indiene care au crescut constant de-a lungul perioadei luate în considerare, la prețuri constant inferioare prețurilor industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(151)

Ancheta a demonstrat că majoritatea indicatorilor de prejudiciu, precum producția (– 25 %), gradul de utilizare a capacității de producție (– 6 %), volumul de vânzări (– 14 %), cota de piață (– 21 %) și ocuparea forței de muncă (– 24 %) s-au degradat în decursul perioadei luate în considerare. În contextul unei creșteri a consumului, atât volumul vânzărilor, cât și cota de piață au scăzut. Volumul vânzărilor a crescut ușor în 2010 și în PA în comparație cu 2009; cu toate acestea, industria din Uniune nu a reușit să recâștige cota de piață pierdută, având în vedere expansiunea importurilor indiene care au crescut constant de-a lungul perioadei luate în considerare, la prețuri constant inferioare prețurilor industriei din Uniune.

| (152) | În plus, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități și rentabilitatea au fost grav afectați. Aceasta înseamnă că a fost compromisă capacitatea industriei din Uniune de a mobiliza capitaluri. |
| --- | --- |

(152)

În plus, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități și rentabilitatea au fost grav afectați. Aceasta înseamnă că a fost compromisă capacitatea industriei din Uniune de a mobiliza capitaluri.

| (153) | Date fiind argumentele de mai sus, s-a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material, în sensul articolului 8 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(153)

Date fiind argumentele de mai sus, s-a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material, în sensul articolului 8 alineatul (5) din regulamentul de bază.

6.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

6.1.   Introducere

| (154) | În conformitate cu articolul 8 alineatele (5) și (6) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile subvenționate originare din India au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat important. Au fost examinați și factorii cunoscuți, alții decât importurile care au făcut obiectul unor subvenții, care, în același timp, ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, astfel încât eventualul prejudiciu cauzat de acești factori să nu fie atribuit importurilor care fac obiectul unor subvenții. |
| --- | --- |

(154)

În conformitate cu articolul 8 alineatele (5) și (6) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile subvenționate originare din India au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat important. Au fost examinați și factorii cunoscuți, alții decât importurile care au făcut obiectul unor subvenții, care, în același timp, ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, astfel încât eventualul prejudiciu cauzat de acești factori să nu fie atribuit importurilor care fac obiectul unor subvenții.

6.2.   Efectul importurilor care fac obiectul unor subvenții

| (155) | Ancheta a arătat că, în cursul perioadei luate în considerare, consumul din Uniune a crescut cu 9 %, în timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 14 %, iar cota de piață a scăzut cu 21 %. În același timp, importurile care fac obiectul unor subvenții din India au crescut dramatic, cu 65 %, crescându-și cota de piață cu 52 %. |
| --- | --- |

(155)

Ancheta a arătat că, în cursul perioadei luate în considerare, consumul din Uniune a crescut cu 9 %, în timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 14 %, iar cota de piață a scăzut cu 21 %. În același timp, importurile care fac obiectul unor subvenții din India au crescut dramatic, cu 65 %, crescându-și cota de piață cu 52 %.

| (156) | În 2010 și în PA, consumul la nivelul Uniunii a crescut în conformitate cu redresarea economică generală. Cu toate acestea, volumul vânzărilor industriei din Uniune a crescut doar ușor în 2010 (+ 3 %) și în PA (+ 4,7). Pe de altă parte, ancheta a arătat o creștere anuală a importurilor indiene de 16 % în 2010 și de 10 % în PA. |
| --- | --- |

(156)

În 2010 și în PA, consumul la nivelul Uniunii a crescut în conformitate cu redresarea economică generală. Cu toate acestea, volumul vânzărilor industriei din Uniune a crescut doar ușor în 2010 (+ 3 %) și în PA (+ 4,7). Pe de altă parte, ancheta a arătat o creștere anuală a importurilor indiene de 16 % în 2010 și de 10 % în PA.

| (157) | Importurile care fac obiectul unor subvenții din India au exercitat o presiune asupra industriei Uniunii, în special în 2009, când acestea au crescut cu 30 % în comparație cu 2008 și au câștigat 6,6 puncte procentuale în cota de piață. În același an, vânzările industriei din Uniune au scăzut cu 20 %. |
| --- | --- |

(157)

Importurile care fac obiectul unor subvenții din India au exercitat o presiune asupra industriei Uniunii, în special în 2009, când acestea au crescut cu 30 % în comparație cu 2008 și au câștigat 6,6 puncte procentuale în cota de piață. În același an, vânzările industriei din Uniune au scăzut cu 20 %.

| (158) | Cu privire la presiunea asupra prețurilor în 2009, prețurile medii de import din India au scăzut cu 21 %, obligând industria din Uniune să scadă prețurile sale de vânzare cu 36 %. Această reducere a fost superioară scăderii costurilor. Această situație a dus la o deteriorare semnificativă a rentabilității, care a scăzut dramatic în 2009. |
| --- | --- |

(158)

Cu privire la presiunea asupra prețurilor în 2009, prețurile medii de import din India au scăzut cu 21 %, obligând industria din Uniune să scadă prețurile sale de vânzare cu 36 %. Această reducere a fost superioară scăderii costurilor. Această situație a dus la o deteriorare semnificativă a rentabilității, care a scăzut dramatic în 2009.

| (159) | Prețurile importurilor provenite din India au scăzut, în general, cu 9 % în perioada luată în considerare, rămânând întotdeauna mai mici decât prețurile importurilor din restul lumii și decât prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(159)

Prețurile importurilor provenite din India au scăzut, în general, cu 9 % în perioada luată în considerare, rămânând întotdeauna mai mici decât prețurile importurilor din restul lumii și decât prețurile de vânzare ale industriei din Uniune.

| (160) | Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că creșterea masivă a importurilor care fac obiectul unor subvenții din India la prețuri constant inferioare celor practicate de industria din Uniune a avut un rol hotărâtor în prejudiciul important suferit de industria din Uniune, care se reflectă în situația sa financiară precară, în scăderea semnificativă a volumului vânzărilor și a cotei de piață și în deteriorarea celor mai mulți indicatori de prejudiciu. |
| --- | --- |

(160)

Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că creșterea masivă a importurilor care fac obiectul unor subvenții din India la prețuri constant inferioare celor practicate de industria din Uniune a avut un rol hotărâtor în prejudiciul important suferit de industria din Uniune, care se reflectă în situația sa financiară precară, în scăderea semnificativă a volumului vânzărilor și a cotei de piață și în deteriorarea celor mai mulți indicatori de prejudiciu.

6.3.   Efectul altor factori

6.3.1.   Importurile din alte țări terțe

Tabelul 11

| | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din alte țări terțe în tone | 50 010 | 37 633 | 54 454 | 59 255 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 75 | 109 | 118 |
| Cota de piață a importurilor din alte țări terțe | 41,5 % | 37,2 % | 44,5 % | 45,1 % |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 90 | 107 | 109 |
| Prețul mediu al importurilor provenind din alte țări terțe în EUR/tonă | 5 380 | 5 236 | 5 094 | 5 234 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 97 | 95 | 97 |
| Volumul importurilor provenite din Malaysia (tone) | 13 712 | 9 810 | 9 611 | 9 966 |
| Cota de piață a importurilor provenite din Malaysia | 11,4 % | 9,7 % | 7,9 % | 7,6 % |
| Prețul mediu al importurilor provenite din Malaysia în EUR/tonă | 4 203 | 2 963 | 3 324 | 3 633 |
| Volumul importurilor provenite din Filipine (tone) | 7 046 | 5 406 | 15 576 | 18 149 |
| Cota de piață a importurilor provenite din Filipine | 5,8 % | 5,3 % | 12,7 % | 13,8 % |
| Prețul mediu al importurilor provenite din Filipine în EUR/tonă | 4 645 | 3 474 | 3 714 | 3 912 |
| Volumul importurilor din Republica Populară Chineză (tone) | 2 332 | 2 452 | 3 217 | 3 288 |
| Cota de piață a importurilor provenite din Republica Populară Chineză | 1,9 % | 2,4 % | 2,6 % | 2,5 % |
| Prețul mediu al importurilor din Republica Populară Chineză în EUR/tonă | 4 004 | 4 561 | 5 272 | 5 648 |
| Volumul importurilor provenite din Taiwan (tone) | 4 304 | 3 703 | 6 451 | 6 640 |
| Cota de piață a importurilor provenite din Taiwan | 3,6 % | 3,7 % | 5,3 % | 5,1 % |
| Prețul mediu al importurilor provenite din Taiwan în EUR/tonă | 5 092 | 4 719 | 4 755 | 4 943 |
| Sursă: | Eurostat. |

2008

2009

2010

PA

Volumul importurilor din alte țări terțe în tone

50 010

37 633

54 454

59 255

Indice (2008 = 100)

100

75

109

118

Cota de piață a importurilor din alte țări terțe

41,5 %

37,2 %

44,5 %

45,1 %

Indice (2008 = 100)

100

90

107

109

Prețul mediu al importurilor provenind din alte țări terțe în EUR/tonă

5 380

5 236

5 094

5 234

Indice (2008 = 100)

100

97

95

97

Volumul importurilor provenite din Malaysia (tone)

13 712

9 810

9 611

9 966

Cota de piață a importurilor provenite din Malaysia

11,4 %

9,7 %

7,9 %

7,6 %

Prețul mediu al importurilor provenite din Malaysia în EUR/tonă

4 203

2 963

3 324

3 633

Volumul importurilor provenite din Filipine (tone)

7 046

5 406

15 576

18 149

Cota de piață a importurilor provenite din Filipine

5,8 %

5,3 %

12,7 %

13,8 %

Prețul mediu al importurilor provenite din Filipine în EUR/tonă

4 645

3 474

3 714

3 912

Volumul importurilor din Republica Populară Chineză (tone)

2 332

2 452

3 217

3 288

Cota de piață a importurilor provenite din Republica Populară Chineză

1,9 %

2,4 %

2,6 %

2,5 %

Prețul mediu al importurilor din Republica Populară Chineză în EUR/tonă

4 004

4 561

5 272

5 648

Volumul importurilor provenite din Taiwan (tone)

4 304

3 703

6 451

6 640

Cota de piață a importurilor provenite din Taiwan

3,6 %

3,7 %

5,3 %

5,1 %

Prețul mediu al importurilor provenite din Taiwan în EUR/tonă

5 092

4 719

4 755

4 943

Sursă:

Eurostat.

| (161) | Pe baza datelor Eurostat, volumul importurilor în Uniune de elemente de fixare din oțel inoxidabil originare din alte țări terțe a crescut cu 18 % în cursul perioadei luate în considerare. În același timp, prețurile medii la import au scăzut cu aproximativ 3 % în cursul perioadei luate în considerare, iar cota de piață a acestora a crescut cu aproximativ 9 %. |
| --- | --- |

(161)

Pe baza datelor Eurostat, volumul importurilor în Uniune de elemente de fixare din oțel inoxidabil originare din alte țări terțe a crescut cu 18 % în cursul perioadei luate în considerare. În același timp, prețurile medii la import au scăzut cu aproximativ 3 % în cursul perioadei luate în considerare, iar cota de piață a acestora a crescut cu aproximativ 9 %.

| (162) | Măsuri antidumping asupra importurilor de elemente de fixare din oțel inoxidabil provenite din Republica Populară Chineză și din Taiwan sunt în vigoare începând cu 19 noiembrie 2005. În pofida măsurilor, aceste importuri au crescut în mod semnificativ în cursul perioadei luate în considerare, deși cotele de piață au rămas destul de modeste, la 2,5 % și, respectiv, 5,1 % în PA. Alte surse principale ale importurilor sunt Filipine și Malaysia. Importurile, în special, din Filipine au crescut semnificativ pe parcursul perioadei luate în considerare, cota de piață a acestora crescând de la 5,8 % în 2008 la 13,8 % în cursul PA. |
| --- | --- |

(162)

Măsuri antidumping asupra importurilor de elemente de fixare din oțel inoxidabil provenite din Republica Populară Chineză și din Taiwan sunt în vigoare începând cu 19 noiembrie 2005. În pofida măsurilor, aceste importuri au crescut în mod semnificativ în cursul perioadei luate în considerare, deși cotele de piață au rămas destul de modeste, la 2,5 % și, respectiv, 5,1 % în PA. Alte surse principale ale importurilor sunt Filipine și Malaysia. Importurile, în special, din Filipine au crescut semnificativ pe parcursul perioadei luate în considerare, cota de piață a acestora crescând de la 5,8 % în 2008 la 13,8 % în cursul PA.

| (163) | În ceea ce privește Malaysia, a existat o tendință descrescătoare pe parcursul perioadei luate în considerare, cu toate acestea, importurile au avut o cotă de piață de 7,6 % în PA. Importurile provenite din Filipine au crescut semnificativ în cursul perioadei luate în considerare. Cu toate acestea, astfel cum se menționează mai jos, prețul mediu de import a fost mult mai mare, și anume, cu aproximativ 20 %, decât prețul mediu al elementelor de fixare din oțel inoxidabil provenite din India. |
| --- | --- |

(163)

În ceea ce privește Malaysia, a existat o tendință descrescătoare pe parcursul perioadei luate în considerare, cu toate acestea, importurile au avut o cotă de piață de 7,6 % în PA. Importurile provenite din Filipine au crescut semnificativ în cursul perioadei luate în considerare. Cu toate acestea, astfel cum se menționează mai jos, prețul mediu de import a fost mult mai mare, și anume, cu aproximativ 20 %, decât prețul mediu al elementelor de fixare din oțel inoxidabil provenite din India.

| (164) | În ceea ce privește prețurile de import, prețurile medii ale importurilor din alte țări terțe au rămas destul de stabile în cursul perioadei luate în considerare și au fost întotdeauna peste media prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune și a prețurilor medii de import din India. |
| --- | --- |

(164)

În ceea ce privește prețurile de import, prețurile medii ale importurilor din alte țări terțe au rămas destul de stabile în cursul perioadei luate în considerare și au fost întotdeauna peste media prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune și a prețurilor medii de import din India.

| (165) | Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile din alte țări terțe nu au rupt legătura de cauzalitate dintre efectul importurilor care fac obiectul unor subvenții din India și prejudiciul important suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(165)

Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile din alte țări terțe nu au rupt legătura de cauzalitate dintre efectul importurilor care fac obiectul unor subvenții din India și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.

6.3.2.   Criza economică

| (166) | Criza economică explică parțial scăderea consumului din Uniune în 2009. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că, în pofida scăderii de 16 % a consumului în 2009, volumul importurilor din India a crescut cu 30 %. |
| --- | --- |

(166)

Criza economică explică parțial scăderea consumului din Uniune în 2009. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că, în pofida scăderii de 16 % a consumului în 2009, volumul importurilor din India a crescut cu 30 %.

| (167) | În 2010 și în PA, consumul la nivelul Uniunii a crescut în conformitate cu redresarea economică generală. Cu toate acestea, volumul vânzărilor industriei din Uniune a crescut doar ușor, cu 3 % în 2010 și cu 4,7 % în PA, în comparație cu o creștere anuală a importurilor indiene cu 16 % și, respectiv, 10 %. |
| --- | --- |

(167)

În 2010 și în PA, consumul la nivelul Uniunii a crescut în conformitate cu redresarea economică generală. Cu toate acestea, volumul vânzărilor industriei din Uniune a crescut doar ușor, cu 3 % în 2010 și cu 4,7 % în PA, în comparație cu o creștere anuală a importurilor indiene cu 16 % și, respectiv, 10 %.

| (168) | În condiții economice normale și în absența presiunii puternice asupra prețurilor, precum și a nivelurilor ridicate ale importurilor cauzate de importuri care făceau obiectul unor subvenții, industria din Uniune s-ar fi putut confrunta cu anumite dificultăți din cauza scăderii consumului și a creșterii costurilor de producție unitare fixe ca urmare a gradului scăzut de utilizare a capacității de producție constatat. Cu toate acestea, importurile care fac obiectul unor subvenții au intensificat efectul încetinirii creșterii economice și chiar în timpul redresării economice generale, industria din Uniune nu a fost în măsură să se redreseze și să recâștige cota de piață pierdută în favoarea importurilor din India. |
| --- | --- |

(168)

În condiții economice normale și în absența presiunii puternice asupra prețurilor, precum și a nivelurilor ridicate ale importurilor cauzate de importuri care făceau obiectul unor subvenții, industria din Uniune s-ar fi putut confrunta cu anumite dificultăți din cauza scăderii consumului și a creșterii costurilor de producție unitare fixe ca urmare a gradului scăzut de utilizare a capacității de producție constatat. Cu toate acestea, importurile care fac obiectul unor subvenții au intensificat efectul încetinirii creșterii economice și chiar în timpul redresării economice generale, industria din Uniune nu a fost în măsură să se redreseze și să recâștige cota de piață pierdută în favoarea importurilor din India.

| (169) | Prin urmare, deși este posibil ca rezultatele slabe ale industriei din Uniune să fi fost accentuate de criza economică din perioada 2008-2009, nu se poate considera că aceasta a avut un impact de natură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unor subvenții și prejudicierea situației industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(169)

Prin urmare, deși este posibil ca rezultatele slabe ale industriei din Uniune să fi fost accentuate de criza economică din perioada 2008-2009, nu se poate considera că aceasta a avut un impact de natură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unor subvenții și prejudicierea situației industriei din Uniune.

6.3.3.   Rezultatele la export ale industriei din Uniune incluse în eșantion

Tabelul 12

| | 2008 | 2009 | 2010 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări la export (în tone) | 967 | 689 | 933 | 884 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 71 | 97 | 91 |
| Preț de vânzare unitar (EUR) | 4 770 | 3 060 | 4 020 | 4 313 |
| Indice (2008 = 100) | 100 | 64 | 84 | 90 |

2008

2009

2010

PA

Vânzări la export (în tone)

967

689

933

884

Indice (2008 = 100)

100

71

97

91

Preț de vânzare unitar (EUR)

4 770

3 060

4 020

4 313

Indice (2008 = 100)

100

64

84

90

| (170) | În cursul perioadei luate în considerare, volumul vânzărilor la export ale industriei din Uniune incluse în eșantion a scăzut cu 9 %, în timp ce prețurile medii la export au scăzut cu 10 %. Deși nu se poate exclude posibilitatea ca tendința negativă în ceea ce privește rezultatele la export să fi avut un impact negativ asupra industriei din Uniune, s-a considerat că, ținând seama de volumul scăzut al exporturilor în ceea ce privește vânzările pe piața Uniunii, impactul nu rupe legătura de cauzalitate între importurile care fac obiectul unor subvenții și prejudiciul constatat. |
| --- | --- |

(170)

În cursul perioadei luate în considerare, volumul vânzărilor la export ale industriei din Uniune incluse în eșantion a scăzut cu 9 %, în timp ce prețurile medii la export au scăzut cu 10 %. Deși nu se poate exclude posibilitatea ca tendința negativă în ceea ce privește rezultatele la export să fi avut un impact negativ asupra industriei din Uniune, s-a considerat că, ținând seama de volumul scăzut al exporturilor în ceea ce privește vânzările pe piața Uniunii, impactul nu rupe legătura de cauzalitate între importurile care fac obiectul unor subvenții și prejudiciul constatat.

6.4.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (171) | Analiza anterioară a demonstrat că, pe parcursul perioadei luate în considerare, a existat o creștere substanțială, atât în volum, cât și în cota de piață, a importurilor care fac obiectul unor subvenții la prețuri scăzute originare din India. În plus, s-a constatat că aceste importuri au subcotat în mod constant prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(171)

Analiza anterioară a demonstrat că, pe parcursul perioadei luate în considerare, a existat o creștere substanțială, atât în volum, cât și în cota de piață, a importurilor care fac obiectul unor subvenții la prețuri scăzute originare din India. În plus, s-a constatat că aceste importuri au subcotat în mod constant prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii.

| (172) | Această creștere a volumului și a cotei de piață a importurilor din India care fac obiectul unor subvenții a fost continuă, chiar și în cursul anului 2009, atunci când consumul în Uniune a scăzut cu 16 %, și a coincis cu evoluția negativă a cotei de piață a industriei din Uniune în decursul aceleiași perioade. |
| --- | --- |

(172)

Această creștere a volumului și a cotei de piață a importurilor din India care fac obiectul unor subvenții a fost continuă, chiar și în cursul anului 2009, atunci când consumul în Uniune a scăzut cu 16 %, și a coincis cu evoluția negativă a cotei de piață a industriei din Uniune în decursul aceleiași perioade.

| (173) | Începând din 2008, în contextul încetinirii creșterii economice și al scăderii puternice a consumului din Uniune, producătorii-exportatori din India au reușit să își crească semnificativ cota de piață. Acest lucru a coincis cu o evoluție negativă a cotei de piață a industriei din Uniune și o puternică scădere a rentabilității și a altor indicatori financiari. Pe parcursul perioadei luate în considerare, creșterea importurilor la prețuri reduse care fac obiectul unor subvenții din India, care au subcotat în mod constant prețurile industriei din Uniune, a avut un impact general negativ asupra situației financiare a industriei din Uniune. Chiar dacă situația s-a îmbunătățit ușor înaintea PA, industria din Uniune nu a reușit să recâștige cota de piață pierdută, iar rentabilitatea a rămas negativă. |
| --- | --- |

(173)

Începând din 2008, în contextul încetinirii creșterii economice și al scăderii puternice a consumului din Uniune, producătorii-exportatori din India au reușit să își crească semnificativ cota de piață. Acest lucru a coincis cu o evoluție negativă a cotei de piață a industriei din Uniune și o puternică scădere a rentabilității și a altor indicatori financiari. Pe parcursul perioadei luate în considerare, creșterea importurilor la prețuri reduse care fac obiectul unor subvenții din India, care au subcotat în mod constant prețurile industriei din Uniune, a avut un impact general negativ asupra situației financiare a industriei din Uniune. Chiar dacă situația s-a îmbunătățit ușor înaintea PA, industria din Uniune nu a reușit să recâștige cota de piață pierdută, iar rentabilitatea a rămas negativă.

| (174) | Analiza celorlalți factori cunoscuți, inclusiv criza economică, care ar fi putut produce prejudicii industriei din Uniune a arătat că acești factori nu au rupt legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unor subvenții provenind din India și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(174)

Analiza celorlalți factori cunoscuți, inclusiv criza economică, care ar fi putut produce prejudicii industriei din Uniune a arătat că acești factori nu au rupt legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unor subvenții provenind din India și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (175) | Pe baza analizei de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile care fac obiectul unor subvenții din India au provocat un prejudiciu material important industriei din Uniune în conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(175)

Pe baza analizei de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile care fac obiectul unor subvenții din India au provocat un prejudiciu material important industriei din Uniune în conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază.

7.   INTERESUL UNIUNII

7.1.   Observație preliminară

| (176) | În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind subvenționarea prejudiciabilă, existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz special. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză. |
| --- | --- |

(176)

În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind subvenționarea prejudiciabilă, existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz special. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză.

7.2.   Interesul industriei din Uniune

| (177) | Industria din Uniune a suferit un prejudiciu material important din cauza importurilor din India care fac obiectul unei subvenții. Trebuie reamintit faptul că cei mai mulți indicatori de prejudiciu au arătat o tendință negativă pe parcursul perioadei luate în considerare. În absența măsurilor, o continuă deteriorare a situației industriei din Uniune pare inevitabilă. |
| --- | --- |

(177)

Industria din Uniune a suferit un prejudiciu material important din cauza importurilor din India care fac obiectul unei subvenții. Trebuie reamintit faptul că cei mai mulți indicatori de prejudiciu au arătat o tendință negativă pe parcursul perioadei luate în considerare. În absența măsurilor, o continuă deteriorare a situației industriei din Uniune pare inevitabilă.

| (178) | Este de așteptat ca instituirea taxelor compensatorii provizorii să restabilească condițiile comerciale autentice pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să alinieze prețurile produsului care face obiectul anchetei pentru a reflecta costurile diferitelor componente și condițiile de piață. Este de așteptat, de asemenea, ca instituirea măsurilor provizorii să permită industriei din Uniune să-și recâștige cel puțin parțial cota de piață pierdută în cursul perioadei luate în considerare, cu impact ulterior pozitiv asupra rentabilității sale și a situației financiare generale. |
| --- | --- |

(178)

Este de așteptat ca instituirea taxelor compensatorii provizorii să restabilească condițiile comerciale autentice pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să alinieze prețurile produsului care face obiectul anchetei pentru a reflecta costurile diferitelor componente și condițiile de piață. Este de așteptat, de asemenea, ca instituirea măsurilor provizorii să permită industriei din Uniune să-și recâștige cel puțin parțial cota de piață pierdută în cursul perioadei luate în considerare, cu impact ulterior pozitiv asupra rentabilității sale și a situației financiare generale.

| (179) | Dacă nu se instituie măsuri, alte pierderi de cotă de piață ar putea fi așteptate, iar industria Uniunii ar continua să genereze pierderi. Acest lucru ar da naștere unei situații imposibil de susținut pe termen mediu și lung. Având în vedere pierderile suportate și nivelul ridicat al investițiilor efectuate în producție, la începutul perioadei luate în considerare este de așteptat ca majoritatea producătorilor din Uniune să nu fie în măsură să își recupereze investițiile, dacă nu se instituie măsuri. În plus, se preconizează că instituirea de măsuri compensatorii va contribui la menținerea ocupării forței de muncă care s-a deteriorat constant în decursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(179)

Dacă nu se instituie măsuri, alte pierderi de cotă de piață ar putea fi așteptate, iar industria Uniunii ar continua să genereze pierderi. Acest lucru ar da naștere unei situații imposibil de susținut pe termen mediu și lung. Având în vedere pierderile suportate și nivelul ridicat al investițiilor efectuate în producție, la începutul perioadei luate în considerare este de așteptat ca majoritatea producătorilor din Uniune să nu fie în măsură să își recupereze investițiile, dacă nu se instituie măsuri. În plus, se preconizează că instituirea de măsuri compensatorii va contribui la menținerea ocupării forței de muncă care s-a deteriorat constant în decursul perioadei luate în considerare.

| (180) | Prin urmare, se concluzionează în mod provizoriu că impunerea de taxe compensatorii ar fi în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(180)

Prin urmare, se concluzionează în mod provizoriu că impunerea de taxe compensatorii ar fi în interesul industriei din Uniune.

7.3.   Interesul utilizatorilor și al importatorilor

| (181) | Niciun utilizator nu a cooperat în cadrul prezentei anchete; au fost contactați 20 de utilizatori, dar niciunul dintre ei nu a răspuns la chestionarele trimise. În ceea ce privește importatorii, au fost trimise chestionare către doi importatori independenți care și-au exprimat intenția de a coopera, dar nu a fost primit niciun răspuns. |
| --- | --- |

(181)

Niciun utilizator nu a cooperat în cadrul prezentei anchete; au fost contactați 20 de utilizatori, dar niciunul dintre ei nu a răspuns la chestionarele trimise. În ceea ce privește importatorii, au fost trimise chestionare către doi importatori independenți care și-au exprimat intenția de a coopera, dar nu a fost primit niciun răspuns.

| (182) | Se reamintește, de asemenea, că în cadrul anchetelor anterioare privind același produs, cooperarea din partea utilizatorilor a fost foarte limitată. În cadrul recentei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de elemente de fixare din oțel inoxidabil, originare din Republica Populară Chineză și Taiwan, aceiași utilizatori au fost contactați, dar niciunul dintre aceștia nu a cooperat nici în cadrul anchetei respective (5). |
| --- | --- |

(182)

Se reamintește, de asemenea, că în cadrul anchetelor anterioare privind același produs, cooperarea din partea utilizatorilor a fost foarte limitată. În cadrul recentei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de elemente de fixare din oțel inoxidabil, originare din Republica Populară Chineză și Taiwan, aceiași utilizatori au fost contactați, dar niciunul dintre aceștia nu a cooperat nici în cadrul anchetei respective (5).

| (183) | În conformitate cu plângerea, impactul asupra utilizatorilor ar fi neglijabil, în cazul instituirii de măsuri asupra importurilor de elemente de fixare din oțel inoxidabil provenite din India, având în vedere faptul că elementele de fixare din oțel inoxidabil nu reprezintă decât o fracțiune din costul lor total. În plângere, a fost furnizată o estimare cu privire la proporția costurilor elementelor de fixare din oțel inoxidabil în fabricarea unei mașini și a unei mașini de spălat sau a unei mașini de spălat vase. În ambele cazuri s-a concluzionat că elementele de fixare din oțel inoxidabil reprezintă o parte neglijabilă din costul total de producție al acestor produse. |
| --- | --- |

(183)

În conformitate cu plângerea, impactul asupra utilizatorilor ar fi neglijabil, în cazul instituirii de măsuri asupra importurilor de elemente de fixare din oțel inoxidabil provenite din India, având în vedere faptul că elementele de fixare din oțel inoxidabil nu reprezintă decât o fracțiune din costul lor total. În plângere, a fost furnizată o estimare cu privire la proporția costurilor elementelor de fixare din oțel inoxidabil în fabricarea unei mașini și a unei mașini de spălat sau a unei mașini de spălat vase. În ambele cazuri s-a concluzionat că elementele de fixare din oțel inoxidabil reprezintă o parte neglijabilă din costul total de producție al acestor produse.

| (184) | Având în vedere utilizarea redusă a capacității industriei din Uniune (46 % în cursul PA), nu există niciun risc de deficit de aprovizionare pe piață, în cazul în care ar fi instituite măsuri împotriva importurilor din India. În plus, există alte surse de aprovizionare, cum ar fi importurile de elemente de fixare din oțel inoxidabil din alte țări care nu fac obiectul niciunei măsuri. |
| --- | --- |

(184)

Având în vedere utilizarea redusă a capacității industriei din Uniune (46 % în cursul PA), nu există niciun risc de deficit de aprovizionare pe piață, în cazul în care ar fi instituite măsuri împotriva importurilor din India. În plus, există alte surse de aprovizionare, cum ar fi importurile de elemente de fixare din oțel inoxidabil din alte țări care nu fac obiectul niciunei măsuri.

| (185) | În cele din urmă, nivelul propus al măsurilor este moderat și, prin urmare, se preconizează că importurile din India vor continua să intre pe piața UE, dar la prețuri echitabile. |
| --- | --- |

(185)

În cele din urmă, nivelul propus al măsurilor este moderat și, prin urmare, se preconizează că importurile din India vor continua să intre pe piața UE, dar la prețuri echitabile.

7.4.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (186) | Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de produs în cauză originar din India. |
| --- | --- |

(186)

Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de produs în cauză originar din India.

8.   MĂSURILE COMPENSATORII PROVIZORII

8.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (187) | Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește subvenționarea, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri compensatorii provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unor subvenții. |
| --- | --- |

(187)

Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește subvenționarea, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri compensatorii provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unor subvenții.

| (188) | Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de subvenție constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune, fără a depăși marja de subvenție constatată. |
| --- | --- |

(188)

Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de subvenție constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune, fără a depăși marja de subvenție constatată.

| (189) | Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele subvenționării prejudiciabile, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unor subvenții, din vânzarea produsului similar în Uniune. Se consideră că profitul care ar putea fi realizat în lipsa importurilor care fac obiectul unor subvenții ar trebui să fie calculat pe baza marjei de profit medii înainte de impozitare a producătorilor din Uniune incluși în eșantion în anul 2007, și anume, înainte de perioada luată în considerare, atunci când industria era încă rentabilă. Astfel, se consideră că o marjă de profit de 7 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar putea atinge în lipsa subvenționării prejudiciabile. |
| --- | --- |

(189)

Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele subvenționării prejudiciabile, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unor subvenții, din vânzarea produsului similar în Uniune. Se consideră că profitul care ar putea fi realizat în lipsa importurilor care fac obiectul unor subvenții ar trebui să fie calculat pe baza marjei de profit medii înainte de impozitare a producătorilor din Uniune incluși în eșantion în anul 2007, și anume, înainte de perioada luată în considerare, atunci când industria era încă rentabilă. Astfel, se consideră că o marjă de profit de 7 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar putea atinge în lipsa subvenționării prejudiciabile.

| (190) | Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost obținut ajustând prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion cu profiturile/pierderile reale realizate în decursul PA și adăugând marja de profit menționată anterior. |
| --- | --- |

(190)

Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost obținut ajustând prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion cu profiturile/pierderile reale realizate în decursul PA și adăugând marja de profit menționată anterior.

| (191) | Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din India, astfel cum a fost stabilit pentru calculul subcotării, cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, în cursul PA. Orice diferență care rezultă din această comparație a fost în continuare exprimată ca procent din valoarea de import CIF medie totală. |
| --- | --- |

(191)

Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din India, astfel cum a fost stabilit pentru calculul subcotării, cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, în cursul PA. Orice diferență care rezultă din această comparație a fost în continuare exprimată ca procent din valoarea de import CIF medie totală.

8.2.   Măsuri provizorii

| (192) | Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri compensatorii provizorii pentru importurile originare din India, la nivelul marjei celei mai scăzute (de subvenție sau de prejudiciu), în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. |
| --- | --- |

(192)

Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri compensatorii provizorii pentru importurile originare din India, la nivelul marjei celei mai scăzute (de subvenție sau de prejudiciu), în conformitate cu regula celei mai reduse taxe.

| (193) | Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei compensatorii s-au stabilit prin compararea marjelor de eliminare a prejudiciului și a marjelor de subvenție. În consecință, nivelurile taxei compensatorii propuse se prezintă după cum urmează:








  Societate | Marja de subvenție | Marja de prejudiciu | Nivelul taxei compensatorii provizorii |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Agarwal Fastners Pvt. Ltd. | 11,7 % | 20,9 % | 11,7 % |
| Raajratna Ventures Ltd. | 13,0 % | 13,7 % | 13,0 % |
| Viraj Profiles Limited | 3,2 % | 27,7 % | 3,2 % |
| Societăți cooperante neincluse în eșantion | 13,6 % | 17,3 % | 13,6 % |
| Toate celelalte societăți | 16,5 % | 20,9 % | 16,5 % |

(193)

Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei compensatorii s-au stabilit prin compararea marjelor de eliminare a prejudiciului și a marjelor de subvenție. În consecință, nivelurile taxei compensatorii propuse se prezintă după cum urmează:

Societate

Marja de subvenție

Marja de prejudiciu

Nivelul taxei compensatorii provizorii

Agarwal Fastners Pvt. Ltd.

11,7 %

20,9 %

11,7 %

Raajratna Ventures Ltd.

13,0 %

13,7 %

13,0 %

Viraj Profiles Limited

3,2 %

27,7 %

3,2 %

Societăți cooperante neincluse în eșantion

13,6 %

17,3 %

13,6 %

Toate celelalte societăți

16,5 %

20,9 %

16,5 %

| (194) | Nivelurile taxei compensatorii individuale pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din India, fabricate de aceste societăți și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(194)

Nivelurile taxei compensatorii individuale pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din India, fabricate de aceste societăți și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (195) | Orice solicitare de aplicare a respectivelor niveluri individuale ale taxei compensatorii (de exemplu, în urma schimbării numelui entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) trebuie să fie adresată de îndată Comisiei (6) și trebuie să conțină toate informațiile necesare privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție și de vânzări pe piața internă și la export decurgând, de exemplu, din schimbarea numelui sau din schimbarea entităților de producție sau de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei. |
| --- | --- |

(195)

Orice solicitare de aplicare a respectivelor niveluri individuale ale taxei compensatorii (de exemplu, în urma schimbării numelui entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) trebuie să fie adresată de îndată Comisiei (6) și trebuie să conțină toate informațiile necesare privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție și de vânzări pe piața internă și la export decurgând, de exemplu, din schimbarea numelui sau din schimbarea entităților de producție sau de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.

9.   COMUNICARE

| (196) | Constatările provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își prezinte opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe compensatorii făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror concluzii definitive, |
| --- | --- |

(196)

Constatările provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își prezinte opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe compensatorii făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror concluzii definitive,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

1.   O taxă compensatorie provizorie se instituie la importurile de dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de componente ale acestora, încadrate în prezent la codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70, originare din India.

2.   Nivelul taxei compensatorii provizorii aplicabil prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare:

| Societate | Rata taxei (%) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Maharashtra | 11,7 | B266 |
| Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat | 13,0 | B267 |
| Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Maharashtra | 3,2 | B268 |
| Societăți enumerate în anexă | 13,6 | B269 |
| Toate celelalte societăți | 16,5 | B999 |

Societate

Rata taxei (%)

Codul adițional TARIC

Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Maharashtra

11,7

B266

Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat

13,0

B267

Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Maharashtra

3,2

B268

Societăți enumerate în anexă

13,6

B269

Toate celelalte societăți

16,5

B999

3.   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

4.   În lipsa unor indicații contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.

Articolul 2

1.   Fără a aduce atingere articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

2.   În temeiul articolului 31 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de patru luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 9 februarie 2012.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

1

(2)  JO C 142, 13.5.2011, p. 36 și titlul corectat în corrigendum (2011/C 199/08) în JO C 199, 7.7.2011, p. 13.

2

(3)  JO C 142, 13.5.2011, p. 30 și titlul corectat în corrigendum (2011/C 199/09) în JO C 199, 7.7.2011, p. 13.

3

(4)  JO L 5, 7.1.2012, p. 1.

4

(5)  JO L 5, 7.1.2012, p. 1.

5

(6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgia.

6

---

ANEXĂ

Producători-exportatori indieni care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion

Codul adițional TARIC B269

| Denumirea societății | Orașul |
| --- | --- |
| Kundan Industries Ltd. | Mumbai |
| Lakshmi Precision Screws Ltd. | Rohtak |

Denumirea societății

Orașul

Kundan Industries Ltd.

Mumbai

Lakshmi Precision Screws Ltd.

Rohtak

---

| 11.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 38/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 38/29

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 116/2012 AL COMISIEI

din 9 februarie 2012

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 872/2004 al Consiliului privind noi măsuri restrictive împotriva Liberiei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 872/2004 al Consiliului privind noi măsuri restrictive împotriva Liberiei (1), în special articolul 11 literele (a) și (b),

întrucât:

| (1) | În anexa I la Regulamentul (CE) nr. 872/2004 se enumeră persoanele fizice și juridice, organismele și entitățile cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice ordonată prin regulamentul menționat anterior. În anexa II la Regulamentul (CE) nr. 872/2004 este prezentată lista autorităților competente cărora le-au fost atribuite sarcini specifice legate de punerea în aplicare a regulamentului menționat anterior. |
| --- | --- |

(1)

În anexa I la Regulamentul (CE) nr. 872/2004 se enumeră persoanele fizice și juridice, organismele și entitățile cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice ordonată prin regulamentul menționat anterior. În anexa II la Regulamentul (CE) nr. 872/2004 este prezentată lista autorităților competente cărora le-au fost atribuite sarcini specifice legate de punerea în aplicare a regulamentului menționat anterior.

| (2) | La 23 decembrie 2011, Comitetul pentru sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a decis, prin Decizia sa nr. SC/10510, modificarea listei persoanelor, grupurilor și entităților cărora ar trebui să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice. Prin urmare, anexa I ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(2)

La 23 decembrie 2011, Comitetul pentru sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a decis, prin Decizia sa nr. SC/10510, modificarea listei persoanelor, grupurilor și entităților cărora ar trebui să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice. Prin urmare, anexa I ar trebui modificată în consecință.

| (3) | Ar trebui actualizată și anexa II la Regulamentul (CE) nr. 872/2004, pe baza celor mai recente informații furnizate de către statele membre cu privire la identificarea autorităților competente. |
| --- | --- |

(3)

Ar trebui actualizată și anexa II la Regulamentul (CE) nr. 872/2004, pe baza celor mai recente informații furnizate de către statele membre cu privire la identificarea autorităților competente.

| (4) | Prin urmare, anexele I și II la Regulamentul (CE) nr. 872/2004 ar trebui modificate în consecință, |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, anexele I și II la Regulamentul (CE) nr. 872/2004 ar trebui modificate în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 872/2004 se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament.

Articolul 2

Anexa II la Regulamentul (CE) nr. 872/2004 se înlocuiește cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 9 februarie 2012.

Pentru Comisie, pentru președinte

Șef al Serviciului Instrumente de Politică Externă

---

(1)  JO L 162, 30.4.2004, p. 32.

1

---

ANEXA I

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 872/2004 se modifică după cum urmează:

| (1) | Mențiunea „Chiril Allen. Data nașterii: 26.7.1952. Alte informații: fost președinte al Partidului Național Patriotic” se înlocuiește cu:
  „Chiril A. Allen. Data nașterii: 26.7.1952. Alte informații: fost președinte al Partidului Național Patriotic.” |
| --- | --- |

(1)

Mențiunea „Chiril Allen. Data nașterii: 26.7.1952. Alte informații: fost președinte al Partidului Național Patriotic” se înlocuiește cu:

„Chiril A. Allen. Data nașterii: 26.7.1952. Alte informații: fost președinte al Partidului Național Patriotic.”

| (2) | Mențiunea „Myrtle Gibson. Data nașterii: 3.11.1952. Alte informații: fost senator, consilier al fostului președinte liberian Charles Taylor.” se înlocuiește cu:
  „Myrtle Francelle Gibson. Data nașterii: 3.11.1952. Alte informații: fost senator, consilier al fostului președinte liberian Charles Taylor.” |
| --- | --- |

(2)

Mențiunea „Myrtle Gibson. Data nașterii: 3.11.1952. Alte informații: fost senator, consilier al fostului președinte liberian Charles Taylor.” se înlocuiește cu:

„Myrtle Francelle Gibson. Data nașterii: 3.11.1952. Alte informații: fost senator, consilier al fostului președinte liberian Charles Taylor.”

| (3) | Mențiunea „Mohamed Ahmad Salame [alias (a) Mohamed Ahmad Salami, (b) Ameri Al Jawad, (c) Jawad Al Ameri, (d) Moustapha Salami, (e) Moustapha A Salami]. Data nașterii: (a) 22.9.1961, (b) 18.10.1963. Locul nașterii: Abengourou, Côte d’Ivoire. Cetățenie: libaneză. Numere de pașaport: (a) 1622263 (pașaport libanez simplu, perioada de valabilitate 24.4.2001-23.4.2006), (b) 004296/00409/00 (pașaport diplomatic togolez, perioada de valabilitate 21.8.2002- 23.8.2007), (c) 000275 (pașaport diplomatic liberian, perioada de valabilitate 11.1.1998 - 10.1.2000), (d) 002414 (pașaport diplomatic liberian, perioada de valabilitate 20.6.2001- 19.6.2003, eliberat pe numele: Ameri Al Jawad, data nașterii: 18.10.1963, locul nașterii: Ganta, Nimba County), (e) D/001217 (pașaport diplomatic liberian), (f) diplomatic-2781 (pașaport diplomatic liberian). Alte informații: (a) pașaport eliberat de Côte d’Ivoire; nu sunt disponibile detalii, (b) proprietar al Mohamed and Company Logging Company. Data desemnării menționate la articolul 6 litera (b): 23.6.2004.” se înlocuiește cu:
  „Mohamed Ahmad Salame [alias (a) Mohamed Ahmad Salami, (b) Ameri Al Jawad, (c) Jawad Al Ameri, (d) Moustapha Salami, (e) Moustapha A Salami]. Data nașterii: (a) 22.9.1961, (b) 18.10.1963. Locul nașterii: (a) Abengourou, Côte d’Ivoire (b) Ganta, Nimba County, Liberia. Cetățenie: libaneză. Numere de pașaport: (a) 2210697, (pașaport libanez, perioada de valabilitate 14.12.2010-14.12.2011), (b) 1622263 (pașaport libanez simplu, perioada de valabilitate 24.4.2001-23.4.2006), (c) 004296/00409/00 (pașaport diplomatic togolez, perioada de valabilitate 21.8.2002-23.8.2007), (d) 000275 (pașaport diplomatic liberian, perioada de valabilitate 11.1.1998- 10.1.2000), (e) 002414 (pașaport diplomatic liberian, perioada de valabilitate 20.6.2001- 19.6.2003), (f) D/001217 (pașaport diplomatic liberian), (g) diplomatic-2781 (pașaport diplomatic liberian). Alte informații: (a) pașaport eliberat de Côte d’Ivoire; nu sunt disponibile detalii, (b) proprietar al Mohamed and Company Logging Company. Data desemnării menționate la articolul 6 litera (b): 23.6.2004.” |
| --- | --- |

(3)

Mențiunea „Mohamed Ahmad Salame [alias (a) Mohamed Ahmad Salami, (b) Ameri Al Jawad, (c) Jawad Al Ameri, (d) Moustapha Salami, (e) Moustapha A Salami]. Data nașterii: (a) 22.9.1961, (b) 18.10.1963. Locul nașterii: Abengourou, Côte d’Ivoire. Cetățenie: libaneză. Numere de pașaport: (a) 1622263 (pașaport libanez simplu, perioada de valabilitate 24.4.2001-23.4.2006), (b) 004296/00409/00 (pașaport diplomatic togolez, perioada de valabilitate 21.8.2002- 23.8.2007), (c) 000275 (pașaport diplomatic liberian, perioada de valabilitate 11.1.1998 - 10.1.2000), (d) 002414 (pașaport diplomatic liberian, perioada de valabilitate 20.6.2001- 19.6.2003, eliberat pe numele: Ameri Al Jawad, data nașterii: 18.10.1963, locul nașterii: Ganta, Nimba County), (e) D/001217 (pașaport diplomatic liberian), (f) diplomatic-2781 (pașaport diplomatic liberian). Alte informații: (a) pașaport eliberat de Côte d’Ivoire; nu sunt disponibile detalii, (b) proprietar al Mohamed and Company Logging Company. Data desemnării menționate la articolul 6 litera (b): 23.6.2004.” se înlocuiește cu:

„Mohamed Ahmad Salame [alias (a) Mohamed Ahmad Salami, (b) Ameri Al Jawad, (c) Jawad Al Ameri, (d) Moustapha Salami, (e) Moustapha A Salami]. Data nașterii: (a) 22.9.1961, (b) 18.10.1963. Locul nașterii: (a) Abengourou, Côte d’Ivoire (b) Ganta, Nimba County, Liberia. Cetățenie: libaneză. Numere de pașaport: (a) 2210697, (pașaport libanez, perioada de valabilitate 14.12.2010-14.12.2011), (b) 1622263 (pașaport libanez simplu, perioada de valabilitate 24.4.2001-23.4.2006), (c) 004296/00409/00 (pașaport diplomatic togolez, perioada de valabilitate 21.8.2002-23.8.2007), (d) 000275 (pașaport diplomatic liberian, perioada de valabilitate 11.1.1998- 10.1.2000), (e) 002414 (pașaport diplomatic liberian, perioada de valabilitate 20.6.2001- 19.6.2003), (f) D/001217 (pașaport diplomatic liberian), (g) diplomatic-2781 (pașaport diplomatic liberian). Alte informații: (a) pașaport eliberat de Côte d’Ivoire; nu sunt disponibile detalii, (b) proprietar al Mohamed and Company Logging Company. Data desemnării menționate la articolul 6 litera (b): 23.6.2004.”

| (4) | Mențiunea „Edwin M., Snowe jr. Adresă: Elwa Road, Monrovia, Liberia. Data nașterii: 11.2.1970. Locul nașterii: Mano River, Grand Cape Mount, Liberia. Cetățenie: liberiană. Numere de pașaport: (a) OR/0056672-01, (b) D/005072, (c) D005640 (pașport diplomatic), (d) D-00172 (pașaport ECOWAS-DPL, perioada de valabilitate 7.8.2008-6.7.2010). Alte informații: director general al Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC)”. Data desemnării menționate la articolul 6 litera (b): 10.9.2004”. se înlocuiește cu:
  „Edwin M., Snowe jr. Adresă: Elwa Road, Monrovia, Liberia. Data nașterii: 11.2.1970. Locul nașterii: Mano River, Grand Cape Mount, Liberia. Cetățenie: liberiană. Numere de pașaport: (a) OR/0056672-01, (b) D/005072, (c) D005640 (pașport diplomatic), (d) D-00172 (pașaport ECOWAS-DPL, perioada de valabilitate 7.8.2008-6.7.2010). Alte informații: membru al Camera Reprezentanților din Liberia. Director general al Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC)”. Data desemnării menționate la articolul 6 litera (b): 10.9.2004.” |
| --- | --- |

(4)

Mențiunea „Edwin M., Snowe jr. Adresă: Elwa Road, Monrovia, Liberia. Data nașterii: 11.2.1970. Locul nașterii: Mano River, Grand Cape Mount, Liberia. Cetățenie: liberiană. Numere de pașaport: (a) OR/0056672-01, (b) D/005072, (c) D005640 (pașport diplomatic), (d) D-00172 (pașaport ECOWAS-DPL, perioada de valabilitate 7.8.2008-6.7.2010). Alte informații: director general al Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC)”. Data desemnării menționate la articolul 6 litera (b): 10.9.2004”. se înlocuiește cu:

„Edwin M., Snowe jr. Adresă: Elwa Road, Monrovia, Liberia. Data nașterii: 11.2.1970. Locul nașterii: Mano River, Grand Cape Mount, Liberia. Cetățenie: liberiană. Numere de pașaport: (a) OR/0056672-01, (b) D/005072, (c) D005640 (pașport diplomatic), (d) D-00172 (pașaport ECOWAS-DPL, perioada de valabilitate 7.8.2008-6.7.2010). Alte informații: membru al Camera Reprezentanților din Liberia. Director general al Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC)”. Data desemnării menționate la articolul 6 litera (b): 10.9.2004.”

| (5) | Mențiunea „Tupee Enid Taylor. Data nașterii: (a) 17.12.1960, (b) 17.12.1962. Pașaport diplomatic liberian: D/002216. Alte informații: fosta soție a fostului președinte liberian Charles Taylor” se înlocuiește cu:
  „Tupee Enid Taylor. Data nașterii: (a) 17.12.1960, (b) 17.12.1962. Numere de pașaport: (a) L014670 (pașport liberian, perioada de valabilitate 28.12.2009-28.12.2014); (b) D/002216 (pașport diplomatic liberian, perioada de valabilitate 17.10.2007-17.10.2009). Alte informații: fosta soție a fostului președinte liberian Charles Taylor.” |
| --- | --- |

(5)

Mențiunea „Tupee Enid Taylor. Data nașterii: (a) 17.12.1960, (b) 17.12.1962. Pașaport diplomatic liberian: D/002216. Alte informații: fosta soție a fostului președinte liberian Charles Taylor” se înlocuiește cu:

„Tupee Enid Taylor. Data nașterii: (a) 17.12.1960, (b) 17.12.1962. Numere de pașaport: (a) L014670 (pașport liberian, perioada de valabilitate 28.12.2009-28.12.2014); (b) D/002216 (pașport diplomatic liberian, perioada de valabilitate 17.10.2007-17.10.2009). Alte informații: fosta soție a fostului președinte liberian Charles Taylor.”

---

ANEXA II

Site-uri web pentru informații cu privire la autoritățile competente menționate la articolul 3 alineatele (1) și (2), articolul 4 litera (e), articolul 5, articolul 7, articolul 8 alineatul (1) literele (a) și (b) și articolul (8) alineatul (2) precum și adresa pentru notificarea Comisiei Europene

BELGIA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULGARIA

http://www.mfa.government.bg

REPUBLICA CEHĂ

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

DANEMARCA

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

GERMANIA

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

ESTONIA

http://www.vm.ee/est/kat_622/

IRLANDA

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

GRECIA

http://www1.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

SPANIA

http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx

FRANȚA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

ITALIA

http://www.esteri.it/UE/deroghe.html

CIPRU

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LETONIA

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LITUANIA

http://www.urm.lt

LUXEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

UNGARIA

http://www.kormany.hu/download/5/35/50000/ENSZBT-ET-szankcios-tajekoztato.pdf

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

ȚĂRILE DE JOS

http://www.minbuza.nl/sancties

AUSTRIA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

POLONIA

http://www.msz.gov.pl

PORTUGALIA

http://www.min-nestrangeiros.pt

ROMÂNIA

http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3

SLOVENIA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVACIA

http://www.foreign.gov.sk

FINLANDA

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

SUEDIA

http://www.ud.se/sanktioner

REGATUL UNIT

www.fco.gov.uk/competentauthorities

Adresa pentru notificările adresate Comisiei Europene:

| Commission européenne |
| --- |
| Service des instruments de politique étrangère (FPI) |
| Bureau: EEAS/309 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Belgique/België |
| E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu |

Commission européenne

Service des instruments de politique étrangère (FPI)

Bureau: EEAS/309

B-1049 Bruxelles/Brussel

Belgique/België

E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu

---

| 11.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 38/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 38/33

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 117/2012 AL COMISIEI

din 10 februarie 2012

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1295/2008 privind importul de hamei din țări terțe

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 192 alineatul (2) și articolul 195 alineatul (2), coroborate cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | În anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1295/2008 al Comisiei (2) se stabilește lista agențiilor din țările terțe abilitate să emită atestatele care însoțesc produsele din hamei importate din aceste țări. Aceste atestate sunt recunoscute ca fiind echivalente cu atestarea prevăzută la articolul 117 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

(1)

În anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1295/2008 al Comisiei (2) se stabilește lista agențiilor din țările terțe abilitate să emită atestatele care însoțesc produsele din hamei importate din aceste țări. Aceste atestate sunt recunoscute ca fiind echivalente cu atestarea prevăzută la articolul 117 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

| (2) | Responsabilitatea de a actualiza informațiile din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1295/2008 și de a le comunica serviciilor Comisiei, într-un spirit de strânsă cooperare, le revine serviciilor în cauză din țările terțe. |
| --- | --- |

(2)

Responsabilitatea de a actualiza informațiile din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1295/2008 și de a le comunica serviciilor Comisiei, într-un spirit de strânsă cooperare, le revine serviciilor în cauză din țările terțe.

| (3) | Australia și Noua Zeelandă au transmis modificări ale denumirii și/sau adresei agenției lor abilitate să emită atestatele de echivalență. Prin urmare, lista prevăzută în anexa I la Regulamentul nr. 1295/2008 trebuie modificată. |
| --- | --- |

(3)

Australia și Noua Zeelandă au transmis modificări ale denumirii și/sau adresei agenției lor abilitate să emită atestatele de echivalență. Prin urmare, lista prevăzută în anexa I la Regulamentul nr. 1295/2008 trebuie modificată.

| (4) | Regulamentul (CE) nr. 1295/2008 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (CE) nr. 1295/2008 trebuie modificat în consecință.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1295/2008 se înlocuiește cu textul anexei la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 februarie 2012.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 340, 19.12.2008, p. 45.

2

---

ANEXĂ

„ANEXA I

AGENȚII ABILITATE SĂ EMITĂ ATESTATE PENTRU

Conuri de hamei cod NC: ex 1210

Pulberi de hamei cod NC: ex 1210

Sucuri și extracte de hamei cod NC: 1302 13 00

| Țara de origine | Agenții abilitate | Adresa | Codul | Telefon | Fax | E-mail (opțional) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Australia | Quarantine Tasmania
  Quarantine Centre | 163-169 Main Road, |
| Moonah, 7009 |
| Tasmania, |
| Australia |

Țara de origine

Agenții abilitate

Adresa

Codul

Telefon

Fax

E-mail (opțional)

Australia

Quarantine Tasmania

Quarantine Centre

163-169 Main Road,

Moonah, 7009

Tasmania,

Australia

(61-3)

62 33 33 52

62 34 67 85

Canada

Plant Protection Division, Animal and Plant Health Directorate, Food Production and Inspection Branch, Agriculture and Agri-food Canada

| Floor 2, West Wing 59, |
| --- |
| Camelot Drive |
| Napean, Ontario, |
| K1A OY9 |

Floor 2, West Wing 59,

Camelot Drive

Napean, Ontario,

K1A OY9

(1-613)

952 80 00

991 56 12

China

Tianjin Airport Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 33 Youyi Road, |
| --- |
| Hexi District |
| Tianjin 300201 |

No. 33 Youyi Road,

Hexi District

Tianjin 300201

(86-22)

28 13 40 78

28 13 40 78

ciqtj2002@163.com

Tianjin Economic and Technical Development Zone Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 8, Zhaofaxincun |
| --- |
| 2nd Avenue, TEDA |
| Tianjin 300457 |

No. 8, Zhaofaxincun

2nd Avenue, TEDA

Tianjin 300457

(86-22)

662 98-343

662 98-245

zhujw@tjciq.gov.cn

Inner Mongolia Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 12 Erdos Street, |
| --- |
| Saihan District, Huhhot City |
| Inner Mongolia 010020 |

No. 12 Erdos Street,

Saihan District, Huhhot City

Inner Mongolia 010020

(86-471)

434-1943

434-2163

zhaoxb@nmciq.gov.cn

Xinjiang Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 116 North Nanhu Road |
| --- |
| Urumqi City |
| Xinjiang 830063 |

No. 116 North Nanhu Road

Urumqi City

Xinjiang 830063

(86-991)

464-0057

464-0050

xjciq_jw@xjciq.gov.cn

Croația

Križevci College of Agriculture

| Milislava Demerca 1, |
| --- |
| HR-48260 Križevci |

Milislava Demerca 1,

HR-48260 Križevci

(385-48)

279198

682790

ssrecec@vguk.hr

Noua Zeelandă

Ministry of Agriculture and Forestry

| P.O. Box 2526 |
| --- |
| Wellington 6140 |

P.O. Box 2526

Wellington 6140

(64-4)

894-0100

894 0720

Serbia

Institut za ratarstvo i povrtarstvo/Institute of Field and Vegetable Crops

| 21000 Novi Sad |
| --- |
| Maksima Gorkog 30 |

21000 Novi Sad

Maksima Gorkog 30

(381-21)

780365

Operator: 4898 100

780198

institut@ifvcns.ns.ac.rs

Africa de Sud

CSIR Food Science and Technology

| PO Box 395 |
| --- |
| 0001 Pretoria |

PO Box 395

0001 Pretoria

(27-12)

841 31 72

841 35 94

Elveția

Labor Veritas

| Engimattstrasse 11 |
| --- |
| Postfach 353 |
| CH-8027 Zürich |

Engimattstrasse 11

Postfach 353

CH-8027 Zürich

(41-44)

283 29 30

201 42 49

admin@laborveritas.ch

Ucraina

Productional-Technical Centre (PTZ)

Ukrhmel

| Hlebnaja 27 |
| --- |
| 262028 Zhitomir |

Hlebnaja 27

262028 Zhitomir

(380)

37 21 11

36 73 31

Statele Unite

Washington Department of Agriculture

State Chemical and Hop Lab

| 21 N. 1st Ave. Suite 106 |
| --- |
| Yakima, WA 98902 |

21 N. 1st Ave. Suite 106

Yakima, WA 98902

(1-509)

225 76 26

454 76 99

Idaho Department of Agriculture

Division of Plant Industries

Hop Inspection Lab

| 2270 Old Penitentiary Road |
| --- |
| P.O. Box 790 |
| Boise, ID 83701 |

2270 Old Penitentiary Road

P.O. Box 790

Boise, ID 83701

(1-208)

332 86 20

334 22 83

Oregon Department of Agriculture

Commodity Inspection Division

| 635 Capital Street NE |
| --- |
| Salem, OR 97310-2532 |

635 Capital Street NE

Salem, OR 97310-2532

(1-503)

986 46 20

986 47 37

California Department of Food and Agriculture (CDFA-CAC)

Division of Inspection Services

Analytical Chemistry Laboratory

| 3292 Meadowview Road |
| --- |
| Sacramento, CA 95832 |

3292 Meadowview Road

Sacramento, CA 95832

(1-916)

445 00 29 sau 262 14 34

262 15 72

USDA, GIPSA, FGIS

| 1100 NW Naito Parkway |
| --- |
| Portland, OR 97209-2818 |

1100 NW Naito Parkway

Portland, OR 97209-2818

(1-503)

326 78 87

326 78 96

USDA, GIPSA, TSD, Tech Service Division, Technical Testing Laboratory

| 10383 Nth Ambassador Drive |
| --- |
| Kansas City, MO 64153-1394 |

10383 Nth Ambassador Drive

Kansas City, MO 64153-1394

(1-816)

891 04 01

891 04 78

Zimbabwe

Standards Association of Zimbabwe (SAZ)

| Northend Close, |
| --- |
| Northridge Park |
| Borrowdale, |
| P.O. Box 2259 Harare |

Northend Close,

Northridge Park

Borrowdale,

P.O. Box 2259 Harare

(263-4)

88 20 17, 88 20 21, 88 55 11

88 20 20

info@saz.org.zw saz.org.zw”

---

| 11.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 38/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 38/36

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 118/2012 AL COMISIEI

din 10 februarie 2012

de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2380/2001, (CE) nr. 1289/2004, (CE) nr. 1455/2004, (CE) nr. 1800/2004, (CE) nr. 600/2005, (UE) nr. 874/2010, a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 388/2011, (UE) nr. 532/2011 și (UE) nr. 900/2011 în ceea ce privește numele titularului autorizației pentru anumiți aditivi în hrana animalelor și de rectificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 532/2011

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 13 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Alpharma BVBA și Pfizer Ltd. au depus o cerere în temeiul articolului 13 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, propunând modificarea numelui titularului autorizațiilor în ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 2380/2001 al Comisiei din 5 decembrie 2001 privind autorizarea pe o perioadă de 10 ani a unui aditiv în hrana pentru animale (2), Regulamentul (CE) nr. 1289/2004 al Comisiei din 14 iulie 2004 privind autorizarea pe o perioadă de zece ani a utilizării în hrana animalelor a aditivului „Deccox®” aparținând grupei coccidiostaticelor și altor substanțe medicamentoase (3), Regulamentul (CE) nr. 1455/2004 al Comisiei din 16 august 2004 privind autorizarea pe o perioadă de 10 ani a utilizării în hrana animalelor a aditivului „Avatec 15 %” aparținând grupei coccidiostaticelor și altor substanțe medicamentoase (4), Regulamentul (CE) nr. 1800/2004 al Comisiei din 15 octombrie 2004 privind autorizarea pe o perioadă de zece ani a utilizării în hrana animalelor a aditivului „Cycostat 66G” aparținând grupei coccidiostaticelor și altor substanțe medicamentoase (5), Regulamentul (CE) nr. 600/2005 al Comisiei din 18 aprilie 2005 privind o nouă autorizare pe o perioadă de zece ani a unui coccidiostatic ca aditiv în hrana animalelor, autorizarea provizorie a unui aditiv și autorizarea permanentă a anumitor aditivi în hrana animalelor (6), Regulamentul (UE) nr. 874/2010 al Comisiei din 5 octombrie 2010 privind autorizarea lasalocidului A sodiu ca aditiv pentru hrana curcanilor de cel mult 16 săptămâni [titularul autorizației Alpharma (Belgia) BVBA] și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2430/1999 (7), Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 388/2011 al Comisiei din 19 aprilie 2011 privind autorizarea maduramicin amoniu alfa ca aditiv furajer destinat puilor pentru îngrășare [titularul autorizației: Alpharma (Belgia) BVBA] și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2430/1999 (8), Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 532/2011 al Comisiei din 31 mai 2011 privind autorizarea clorhidratului de robenidină ca aditiv furajer destinat iepurilor pentru reproducere și iepurilor pentru îngrășare [titularul autorizației Alpharma (Belgia) BVBA] și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2430/1999 și (CE) nr. 1800/2004 (9) și în ceea ce privește Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 900/2011 al Comisiei din 7 septembrie 2011 privind autorizarea lasalocidului A sodiu ca aditiv furajer pentru fazani, bibilici, prepelițe și potârnichi, altele decât păsările ouătoare [titularul autorizației Alpharma (Belgia) BVBA] (10). |
| --- | --- |

(1)

Alpharma BVBA și Pfizer Ltd. au depus o cerere în temeiul articolului 13 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, propunând modificarea numelui titularului autorizațiilor în ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 2380/2001 al Comisiei din 5 decembrie 2001 privind autorizarea pe o perioadă de 10 ani a unui aditiv în hrana pentru animale (2), Regulamentul (CE) nr. 1289/2004 al Comisiei din 14 iulie 2004 privind autorizarea pe o perioadă de zece ani a utilizării în hrana animalelor a aditivului „Deccox®” aparținând grupei coccidiostaticelor și altor substanțe medicamentoase (3), Regulamentul (CE) nr. 1455/2004 al Comisiei din 16 august 2004 privind autorizarea pe o perioadă de 10 ani a utilizării în hrana animalelor a aditivului „Avatec 15 %” aparținând grupei coccidiostaticelor și altor substanțe medicamentoase (4), Regulamentul (CE) nr. 1800/2004 al Comisiei din 15 octombrie 2004 privind autorizarea pe o perioadă de zece ani a utilizării în hrana animalelor a aditivului „Cycostat 66G” aparținând grupei coccidiostaticelor și altor substanțe medicamentoase (5), Regulamentul (CE) nr. 600/2005 al Comisiei din 18 aprilie 2005 privind o nouă autorizare pe o perioadă de zece ani a unui coccidiostatic ca aditiv în hrana animalelor, autorizarea provizorie a unui aditiv și autorizarea permanentă a anumitor aditivi în hrana animalelor (6), Regulamentul (UE) nr. 874/2010 al Comisiei din 5 octombrie 2010 privind autorizarea lasalocidului A sodiu ca aditiv pentru hrana curcanilor de cel mult 16 săptămâni [titularul autorizației Alpharma (Belgia) BVBA] și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2430/1999 (7), Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 388/2011 al Comisiei din 19 aprilie 2011 privind autorizarea maduramicin amoniu alfa ca aditiv furajer destinat puilor pentru îngrășare [titularul autorizației: Alpharma (Belgia) BVBA] și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2430/1999 (8), Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 532/2011 al Comisiei din 31 mai 2011 privind autorizarea clorhidratului de robenidină ca aditiv furajer destinat iepurilor pentru reproducere și iepurilor pentru îngrășare [titularul autorizației Alpharma (Belgia) BVBA] și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2430/1999 și (CE) nr. 1800/2004 (9) și în ceea ce privește Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 900/2011 al Comisiei din 7 septembrie 2011 privind autorizarea lasalocidului A sodiu ca aditiv furajer pentru fazani, bibilici, prepelițe și potârnichi, altele decât păsările ouătoare [titularul autorizației Alpharma (Belgia) BVBA] (10).

| (2) | Solicitanții afirmă că, începând cu 1 martie 2011, ca urmare a achiziției Alpharma BVBA de către Pfizer Ltd., aceasta din urmă deține drepturile de comercializare a aditivilor decochinat, lasalocid A sodiu, maduramicin amoniu alfa, clorhidrat de robenidină și salinomicin. |
| --- | --- |

(2)

Solicitanții afirmă că, începând cu 1 martie 2011, ca urmare a achiziției Alpharma BVBA de către Pfizer Ltd., aceasta din urmă deține drepturile de comercializare a aditivilor decochinat, lasalocid A sodiu, maduramicin amoniu alfa, clorhidrat de robenidină și salinomicin.

| (3) | Propunerea de modificare a condițiilor autorizațiilor este de natură pur administrativă și nu implică necesitatea unei noi evaluări a aditivilor în cauză. Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a fost informată cu privire la cerere. |
| --- | --- |

(3)

Propunerea de modificare a condițiilor autorizațiilor este de natură pur administrativă și nu implică necesitatea unei noi evaluări a aditivilor în cauză. Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a fost informată cu privire la cerere.

| (4) | Pentru a permite solicitantului să-și exercite drepturile de comercializare sub denumirea Pfizer Ltd., este necesară modificarea condițiilor autorizațiilor. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a permite solicitantului să-și exercite drepturile de comercializare sub denumirea Pfizer Ltd., este necesară modificarea condițiilor autorizațiilor.

| (5) | Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 2380/2001, (CE) nr. 1289/2004, (CE) nr. 1455/2004, (CE) nr. 1800/2004, (CE) nr. 600/2005, (UE) nr. 874/2010, Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 388/2011, (UE) nr. 532/2011 și (UE) nr. 900/2011 ar trebui modificate în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 2380/2001, (CE) nr. 1289/2004, (CE) nr. 1455/2004, (CE) nr. 1800/2004, (CE) nr. 600/2005, (UE) nr. 874/2010, Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 388/2011, (UE) nr. 532/2011 și (UE) nr. 900/2011 ar trebui modificate în consecință.

| (6) | Întrucât modificările condițiilor autorizațiilor nu sunt legate de motive de siguranță, este adecvat să se prevadă o perioadă de tranziție pe parcursul căreia să se poată epuiza stocurile existente. |
| --- | --- |

(6)

Întrucât modificările condițiilor autorizațiilor nu sunt legate de motive de siguranță, este adecvat să se prevadă o perioadă de tranziție pe parcursul căreia să se poată epuiza stocurile existente.

| (7) | Limitele maxime de reziduuri (LMR) pentru curcani și pui pentru îngrășat introduse în anexa la Regulamentul (CE) nr. 1800/2004 prin Regulamentul (CE) nr. 101/2009 al Comisiei (11) și denumirea comercială „Robenz 66 G” pentru curcani și pui pentru îngrășat introdusă în anexa la Regulamentul (CE) nr. 1800/2004 prin Regulamentul (CE) nr. 214/2009 al Comisiei (12) au fost omise din greșeală din anexa la Regulamentul (CE) nr. 1800/2004, astfel cum a fost modificată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 532/2011. Prin urmare, este necesar să se reintroducă aceste LMR și denumirea comercială. |
| --- | --- |

(7)

Limitele maxime de reziduuri (LMR) pentru curcani și pui pentru îngrășat introduse în anexa la Regulamentul (CE) nr. 1800/2004 prin Regulamentul (CE) nr. 101/2009 al Comisiei (11) și denumirea comercială „Robenz 66 G” pentru curcani și pui pentru îngrășat introdusă în anexa la Regulamentul (CE) nr. 1800/2004 prin Regulamentul (CE) nr. 214/2009 al Comisiei (12) au fost omise din greșeală din anexa la Regulamentul (CE) nr. 1800/2004, astfel cum a fost modificată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 532/2011. Prin urmare, este necesar să se reintroducă aceste LMR și denumirea comercială.

| (8) | Prin urmare, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 532/2011 ar trebui să fie rectificată în consecință. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 532/2011 ar trebui să fie rectificată în consecință.

| (9) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(9)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 2380/2001

În coloana 2 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 2380/2001, „Alpharma (Belgia) BVBA” se înlocuiește cu „Pfizer Ltd.”

Articolul 2

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 1289/2004

În coloana 2 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 1289/2004, „Alpharma (Belgia) BVBA” se înlocuiește cu „Pfizer Ltd.”

Articolul 3

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 1455/2004

În coloana 2 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 1455/2004, „Alpharma (Belgia) BVBA” se înlocuiește cu „Pfizer Ltd.”

Articolul 4

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 1800/2004

În coloana 2 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 1800/2004, „Alpharma (Belgia) BVBA” se înlocuiește cu „Pfizer Ltd.”

Articolul 5

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 600/2005

În coloana 2 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 600/2005, „Alpharma (Belgia) BVBA” se înlocuiește cu „Pfizer Ltd.”

Articolul 6

Modificarea Regulamentului (UE) nr. 874/2010

În coloana 2 din anexa la Regulamentul (UE) nr. 874/2010, „Alpharma (Belgia) BVBA” se înlocuiește cu „Pfizer Ltd.”

Articolul 7

Modificarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 388/2011

În coloana 2 din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 388/2011, „Alpharma (Belgia) BVBA” se înlocuiește cu „Pfizer Ltd.”

Articolul 8

Modificarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 532/2011

În coloana 2 din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 532/2011, „Alpharma (Belgia) BVBA” se înlocuiește cu „Pfizer Ltd.”

Articolul 9

Modificarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 900/2011

În coloana 2 din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 900/2011, „Alpharma (Belgia) BVBA” se înlocuiește cu „Pfizer Ltd.”

Articolul 10

Rectificarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 532/2011

Anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 532/2011 se rectifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 11

Măsuri tranzitorii

Stocurile existente care sunt în conformitate cu dispozițiile aplicabile înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament pot fi, în continuare, introduse pe piață și pot fi utilizate până la 2 septembrie 2012.

Articolul 12

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 10 și anexa se aplică, totuși, de la 21 iunie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 februarie 2012.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  JO L 321, 6.12.2001, p. 18.

2

(3)  JO L 243, 15.7.2004, p. 15.

3

(4)  JO L 269, 17.8.2004, p. 14.

4

(5)  JO L 317, 16.10.2004, p. 37.

5

(6)  JO L 99, 19.4.2005, p. 5.

6

(7)  JO L 263, 6.10.2010, p. 1.

7

(8)  JO L 104, 20.4.2011, p. 3.

8

(9)  JO L 146, 1.6.2011, p. 7.

9

(10)  JO L 231, 8.9.2011, p. 15.

10

(11)  JO L 34, 4.2.2009, p. 5.

11

(12)  JO L 73, 19.3.2009, p. 12.

12

---

ANEXĂ

În anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 532/2011, anexa la Regulamentul (CE) nr. 1800/2004, astfel cum a fost modificată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 532/2011, se rectifică după cum urmează:

| 1. | În coloana 3, „(Cycostat 66G)” se înlocuiește cu „(Robenz 66 G)”. |
| --- | --- |

1.

În coloana 3, „(Cycostat 66G)” se înlocuiește cu „(Robenz 66 G)”.

| 2. | Se adaugă următoarea coloană:
  „Limitele maxime de reziduuri (LMR) în produsele alimentare de origine animală relevante
  800 μg clorhidrat de robenidină/kg de ficat proaspăt
  350 μg clorhidrat de robenidină/kg de rinichi proaspăt
  200 μg clorhidrat de robenidină/kg de mușchi proaspăt
  1 300 μg clorhidrat de robenidină/kg de piele/grăsime proaspătă
  400 μg clorhidrat de robenidină/kg de piele/grăsime
  400 μg clorhidrat de robenidină/kg de ficat proaspăt
  200 μg clorhidrat de robenidină/kg de rinichi proaspăt
  200 μg clorhidrat de robenidină/kg de mușchi proaspăt” |
| --- | --- |

2.

Se adaugă următoarea coloană:

„Limitele maxime de reziduuri (LMR) în produsele alimentare de origine animală relevante

800 μg clorhidrat de robenidină/kg de ficat proaspăt

350 μg clorhidrat de robenidină/kg de rinichi proaspăt

200 μg clorhidrat de robenidină/kg de mușchi proaspăt

1 300 μg clorhidrat de robenidină/kg de piele/grăsime proaspătă

400 μg clorhidrat de robenidină/kg de piele/grăsime

400 μg clorhidrat de robenidină/kg de ficat proaspăt

200 μg clorhidrat de robenidină/kg de rinichi proaspăt

200 μg clorhidrat de robenidină/kg de mușchi proaspăt”

---

| 11.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 38/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 38/40

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 119/2012 AL COMISIEI

din 10 februarie 2012

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 februarie 2012.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 55,6 |
| TN | 77,0 |
| TR | 129,1 |
| ZZ | 87,2 |
| 0707 00 05 | EG | 229,9 |
| JO | 137,5 |
| TR | 159,9 |
| US | 57,6 |
| ZZ | 146,2 |
| 0709 91 00 | EG | 330,9 |
| ZZ | 330,9 |
| 0709 93 10 | MA | 82,8 |
| TR | 183,3 |
| ZZ | 133,1 |
| 0805 10 20 | EG | 48,9 |
| IL | 72,0 |
| MA | 54,5 |
| TN | 54,0 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 60,8 |
| 0805 20 10 | IL | 163,3 |
| MA | 104,6 |
| ZZ | 134,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 60,1 |
| EG | 95,0 |
| IL | 118,1 |
| JM | 98,5 |
| MA | 80,9 |
| TR | 72,9 |
| ZZ | 87,6 |
| 0805 50 10 | EG | 61,9 |
| TR | 61,8 |
| ZZ | 61,9 |
| 0808 10 80 | CA | 123,2 |
| CL | 98,4 |
| CN | 111,0 |
| MK | 26,7 |
| US | 158,2 |
| ZZ | 103,5 |
| 0808 30 90 | CL | 48,2 |
| CN | 74,6 |
| US | 122,3 |
| ZA | 100,5 |
| ZZ | 86,4 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

MA

55,6

TN

77,0

TR

129,1

ZZ

87,2

0707 00 05

EG

229,9

JO

137,5

TR

159,9

US

57,6

ZZ

146,2

0709 91 00

EG

330,9

ZZ

330,9

0709 93 10

MA

82,8

TR

183,3

ZZ

133,1

0805 10 20

EG

48,9

IL

72,0

MA

54,5

TN

54,0

TR

74,4

ZZ

60,8

0805 20 10

IL

163,3

MA

104,6

ZZ

134,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

60,1

EG

95,0

IL

118,1

JM

98,5

MA

80,9

TR

72,9

ZZ

87,6

0805 50 10

EG

61,9

TR

61,8

ZZ

61,9

0808 10 80

CA

123,2

CL

98,4

CN

111,0

MK

26,7

US

158,2

ZZ

103,5

0808 30 90

CL

48,2

CN

74,6

US

122,3

ZA

100,5

ZZ

86,4

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

| 11.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 38/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 38/42

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 120/2012 AL COMISIEI

din 10 februarie 2012

de stabilire a coeficientului de atribuire care trebuie aplicat în cazul cererilor de licențe de import pentru ulei de măsline depuse în perioada cuprinsă între 6 și 7 februarie 2012 în cadrul contingentului tarifar tunisian și de suspendare a eliberării licențelor de import pentru luna februarie 2012

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (2), în special articolul 7 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Articolul 3 alineatele (1) și (2) din Protocolul nr. 1 (3) la Acordul euro-mediteranean de stabilire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Tunisiană, pe de altă parte (4), deschide un contingent tarifar, cu taxe vamale zero, pentru importul de ulei de măsline netratat care se încadrează la codurile NC 1509 10 10 și 1509 10 90, obținut în întregime în Tunisia și transportat din această țară direct în Uniunea Europeană, într-o limită prevăzută pentru fiecare an. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 3 alineatele (1) și (2) din Protocolul nr. 1 (3) la Acordul euro-mediteranean de stabilire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Tunisiană, pe de altă parte (4), deschide un contingent tarifar, cu taxe vamale zero, pentru importul de ulei de măsline netratat care se încadrează la codurile NC 1509 10 10 și 1509 10 90, obținut în întregime în Tunisia și transportat din această țară direct în Uniunea Europeană, într-o limită prevăzută pentru fiecare an.

| (2) | Articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 al Comisiei din 20 decembrie 2006 privind deschiderea și modul de gestionare a contingentelor tarifare pentru uleiul de măsline originar din Tunisia (5) prevede anumite limite cantitative lunare pentru eliberarea licențelor de import. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 al Comisiei din 20 decembrie 2006 privind deschiderea și modul de gestionare a contingentelor tarifare pentru uleiul de măsline originar din Tunisia (5) prevede anumite limite cantitative lunare pentru eliberarea licențelor de import.

| (3) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1918/2006, autoritățile competente au primit cereri de acordare a licențelor de import pentru o cantitate totală care depășește limita prevăzută pentru luna februarie la articolul 2 alineatul (2) din regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1918/2006, autoritățile competente au primit cereri de acordare a licențelor de import pentru o cantitate totală care depășește limita prevăzută pentru luna februarie la articolul 2 alineatul (2) din regulamentul menționat.

| (4) | În aceste condiții, Comisia trebuie să stabilească un coeficient de atribuire care să permită eliberarea licențelor proporțional cu cantitatea disponibilă. |
| --- | --- |

(4)

În aceste condiții, Comisia trebuie să stabilească un coeficient de atribuire care să permită eliberarea licențelor proporțional cu cantitatea disponibilă.

| (5) | Limita corespunzătoare lunii februarie fiind deja atinsă, nu se mai poate elibera nicio licență de import pentru luna în cauză, |
| --- | --- |

(5)

Limita corespunzătoare lunii februarie fiind deja atinsă, nu se mai poate elibera nicio licență de import pentru luna în cauză,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Cererile de licențe de import depuse în perioada cuprinsă între 6 și 7 februarie 2012, în temeiul articolului 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1918/2006, fac obiectul unui coeficient de atribuire de 12,493792 %.

Eliberarea licențelor de import pentru cantitățile solicitate începând cu 13 februarie 2012 se suspendă pentru februarie 2012.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 11 februarie 2012.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 februarie 2012.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 238, 1.9.2006, p. 13.

2

(3)  JO L 97, 30.3.1998, p. 57.

3

(4)  JO L 97, 30.3.1998, p. 2.

4

(5)  JO L 365, 21.12.2006, p. 84.

5

---

DECIZII

| 11.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 38/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 38/43

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE 2012/74/PESC A CONSILIULUI

din 10 februarie 2012

privind punerea în aplicare a Deciziei 2010/656/PESC de reînnoire a măsurilor restrictive impuse împotriva Côte d’Ivoire

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 31 alineatul (2),

având în vedere Decizia 2010/656/PESC a Consiliului din 29 octombrie 2010 de reînnoire a măsurilor restrictive impuse împotriva Côte d’Ivoire (1), în special articolul 6 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | La 29 octombrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/656/PESC. |
| --- | --- |

(1)

La 29 octombrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/656/PESC.

| (2) | Din perspectiva evoluției situației din Côte d'Ivoire, ar trebui să se modifice lista persoanelor și entităților cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în anexa II la Decizia 2010/656/PESC, |
| --- | --- |

(2)

Din perspectiva evoluției situației din Côte d'Ivoire, ar trebui să se modifice lista persoanelor și entităților cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în anexa II la Decizia 2010/656/PESC,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Persoanele prevăzute în lista din anexa la prezenta decizie se elimină din lista prevăzută în anexa II la Decizia 2010/656/PESC.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 10 februarie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

C. ANTORINI

---

(1)  JO L 285, 30.10.2010, p. 28.

1

---

ANEXĂ

Persoanele menționate la articolul 1

| 1 | Domnul Frank Anderson Kouassi |
| --- | --- |
| 2 | Domnul Yanon Yapo |
| 3 | Domnul Benjamin Yapo Atsé |
| 4 | Domnul Blaise N'Goua Abi |
| 5 | Doamna Anne Jacqueline Lohoués Oble |
| 6 | Doamna Angèle Gnonsoa |
| 7 | Doamna Danièle Boni Claverie |
| 8 | Domnul Ettien Amoikon |
| 9 | Domnul Kata Kéké Joseph |
| 10 | Domnul Touré Amara |
| 11 | Doamna Anne Gnahouret Tatret |
| 12 | Domnul Thomas N'Guessan Yao |
| 13 | Doamna Odette Lago Daléba Loan |
| 14 | Domnul Georges Armand Alexis Ouégnin |
| 15 | Domnul Rafaël Dogo Djéréké |
| 16 | Doamna Marie Odette Lorougnon Souhonon |
| 17 | Domnul Felix Nanihio |
| 18 | Domnul Lahoua Souanga Etienne |
| 19 | Domnul Jean Baptiste Akrou |
| 20 | Domnul Lambert Kessé Feh |
| 21 | Togba Norbert |
| 22 | Kone Doféré |
| 23 | Hanny Tchélé Brigitte |
| 24 | Jacques Zady |
| 25 | Ali Keita |
| 26 | Blon Siki Blaise |
| 27 | Moustapha Aziz |
| 28 | Gnamien Yao |
| 29 | Ghislain N'Gbechi |
| 30 | Deby Dally Balawourou |

1

Domnul Frank Anderson Kouassi

2

Domnul Yanon Yapo

3

Domnul Benjamin Yapo Atsé

4

Domnul Blaise N'Goua Abi

5

Doamna Anne Jacqueline Lohoués Oble

6

Doamna Angèle Gnonsoa

7

Doamna Danièle Boni Claverie

8

Domnul Ettien Amoikon

9

Domnul Kata Kéké Joseph

10

Domnul Touré Amara

11

Doamna Anne Gnahouret Tatret

12

Domnul Thomas N'Guessan Yao

13

Doamna Odette Lago Daléba Loan

14

Domnul Georges Armand Alexis Ouégnin

15

Domnul Rafaël Dogo Djéréké

16

Doamna Marie Odette Lorougnon Souhonon

17

Domnul Felix Nanihio

18

Domnul Lahoua Souanga Etienne

19

Domnul Jean Baptiste Akrou

20

Domnul Lambert Kessé Feh

21

Togba Norbert

22

Kone Doféré

23

Hanny Tchélé Brigitte

24

Jacques Zady

25

Ali Keita

26

Blon Siki Blaise

27

Moustapha Aziz

28

Gnamien Yao

29

Ghislain N'Gbechi

30

Deby Dally Balawourou

---

| 11.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 38/45 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 38/45

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 9 februarie 2012

privind recunoașterea Ghanei în temeiul Directivei 2008/106/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește sistemele de formare și certificare a personalului navigant maritim

[notificată cu numărul C(2012) 616]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2012/75/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2008/106/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind nivelul minim de formare a navigatorilor (1), în special articolul 19 alineatul (3) primul paragraf,

având în vedere cererea înaintată de Cipru la 13 mai 2005,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Directiva 2008/106/CE, statele membre pot decide să recunoască certificatele corespunzătoare ale navigatorilor eliberate de țări terțe, cu condiția ca țara terță respectivă să fie recunoscută de Comisie. Aceste țări terțe trebuie să îndeplinească toate cerințele Convenției Organizației Maritime Internaționale privind standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare și efectuare a serviciului de cart (denumită în continuare „Convenția STCW”) din 1978 (2), astfel cum a fost revizuită în 1995. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Directiva 2008/106/CE, statele membre pot decide să recunoască certificatele corespunzătoare ale navigatorilor eliberate de țări terțe, cu condiția ca țara terță respectivă să fie recunoscută de Comisie. Aceste țări terțe trebuie să îndeplinească toate cerințele Convenției Organizației Maritime Internaționale privind standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare și efectuare a serviciului de cart (denumită în continuare „Convenția STCW”) din 1978 (2), astfel cum a fost revizuită în 1995.

| (2) | Cererea de recunoaștere a Ghanei a fost prezentată de către Cipru prin scrisoarea din 13 mai 2005. În urma acestei solicitări, Comisia a evaluat sistemele de formare și certificare din Ghana, pentru a verifica dacă această țară respectă toate cerințele Convenției STCW și dacă s-au luat măsurile corespunzătoare în vederea prevenirii fraudei în ceea ce privește certificatele. Evaluarea a avut la bază rezultatele unei inspecții efectuate de experții Agenției Europene pentru Siguranță Maritimă în decembrie 2009. În cursul acestei inspecții s-au constatat unele deficiențe ale sistemelor de formare și certificare. |
| --- | --- |

(2)

Cererea de recunoaștere a Ghanei a fost prezentată de către Cipru prin scrisoarea din 13 mai 2005. În urma acestei solicitări, Comisia a evaluat sistemele de formare și certificare din Ghana, pentru a verifica dacă această țară respectă toate cerințele Convenției STCW și dacă s-au luat măsurile corespunzătoare în vederea prevenirii fraudei în ceea ce privește certificatele. Evaluarea a avut la bază rezultatele unei inspecții efectuate de experții Agenției Europene pentru Siguranță Maritimă în decembrie 2009. În cursul acestei inspecții s-au constatat unele deficiențe ale sistemelor de formare și certificare.

| (3) | Comisia a transmis statelor membre un raport privind rezultatele evaluării. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a transmis statelor membre un raport privind rezultatele evaluării.

| (4) | Prin scrisoarea din 20 decembrie 2010, Comisia a solicitat Ghanei să prezinte documente care să demonstreze remedierea deficiențelor constatate. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 20 decembrie 2010, Comisia a solicitat Ghanei să prezinte documente care să demonstreze remedierea deficiențelor constatate.

| (5) | Ghana a prezentat, prin scrisoarea din 21 februarie 2011, informațiile și documentele solicitate referitoare la aplicarea de măsuri corective adecvate și suficiente pentru remedierea majorității deficiențelor constatate în cadrul evaluării conformității. |
| --- | --- |

(5)

Ghana a prezentat, prin scrisoarea din 21 februarie 2011, informațiile și documentele solicitate referitoare la aplicarea de măsuri corective adecvate și suficiente pentru remedierea majorității deficiențelor constatate în cadrul evaluării conformității.

| (6) | Două deficiențe mai rămân totuși. Prima se referă la faptul că Ghana nu garantează pe deplin că stagiul de îmbarcare efectuat pe nave ale marinei sau pe nave pilot este realmente relevant pentru competențele necesare pentru certificare. Cealaltă se referă la deficiențe în materie de instruire și de echipament pentru combaterea incendiilor la o instituție de formare maritimă. Prin urmare, Ghanei i-a fost adresată invitația de a implementa măsuri corective suplimentare în acest sens. Aceste deficiențe nu sunt însă de natură să pună sub semnul întrebării nivelul general de respectare de către Ghana a cerințelor Convenției STCW privind formarea și certificarea navigatorilor. |
| --- | --- |

(6)

Două deficiențe mai rămân totuși. Prima se referă la faptul că Ghana nu garantează pe deplin că stagiul de îmbarcare efectuat pe nave ale marinei sau pe nave pilot este realmente relevant pentru competențele necesare pentru certificare. Cealaltă se referă la deficiențe în materie de instruire și de echipament pentru combaterea incendiilor la o instituție de formare maritimă. Prin urmare, Ghanei i-a fost adresată invitația de a implementa măsuri corective suplimentare în acest sens. Aceste deficiențe nu sunt însă de natură să pună sub semnul întrebării nivelul general de respectare de către Ghana a cerințelor Convenției STCW privind formarea și certificarea navigatorilor.

| (7) | Rezultatul evaluării conformității și evaluarea informațiilor furnizate de Ghana demonstrează că Ghana respectă cerințele pertinente din Convenția STCW și a luat măsurile corespunzătoare de prevenire a fraudei în ceea ce privește certificatele. |
| --- | --- |

(7)

Rezultatul evaluării conformității și evaluarea informațiilor furnizate de Ghana demonstrează că Ghana respectă cerințele pertinente din Convenția STCW și a luat măsurile corespunzătoare de prevenire a fraudei în ceea ce privește certificatele.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru siguranța maritimă și prevenirea poluării de către nave, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru siguranța maritimă și prevenirea poluării de către nave,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În sensul articolului 19 din Directiva 2008/106/CE, Ghana este recunoscută în ceea ce privește sistemele de formare și certificare a navigatorilor.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 9 februarie 2012.

Pentru Comisie

Siim KALLAS

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 323, 3.12.2008, p. 33.

1

(2)  Adoptată de Organizația Maritimă Internațională.

2

---

| 11.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 38/46 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 38/46

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 9 februarie 2012

privind recunoașterea Uruguayului în temeiul Directivei 2008/106/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește sistemele de formare și certificare a personalului navigant maritim

[notificată cu numărul C(2012) 619]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2012/76/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2008/106/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind nivelul minim de formare a navigatorilor (1), în special articolul 19 alineatul (3) primul paragraf,

având în vedere cererea înaintată de Spania la 14 februarie 2006,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Directiva 2008/106/CE, statele membre pot decide să recunoască certificatele corespunzătoare ale navigatorilor eliberate de țări terțe, cu condiția ca țara terță respectivă să fie recunoscută de Comisie. Aceste țări terțe trebuie să îndeplinească toate cerințele Convenției Organizației Maritime Internaționale (OMI) privind standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare și efectuare a serviciului de cart (denumită în continuare „Convenția STCW”) din 1978 (2), astfel cum a fost revizuită în 1995. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Directiva 2008/106/CE, statele membre pot decide să recunoască certificatele corespunzătoare ale navigatorilor eliberate de țări terțe, cu condiția ca țara terță respectivă să fie recunoscută de Comisie. Aceste țări terțe trebuie să îndeplinească toate cerințele Convenției Organizației Maritime Internaționale (OMI) privind standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare și efectuare a serviciului de cart (denumită în continuare „Convenția STCW”) din 1978 (2), astfel cum a fost revizuită în 1995.

| (2) | Cererea de recunoaștere a Uruguayului a fost prezentată de Spania prin scrisoarea din 14 februarie 2006. În urma acestei solicitări, Comisia a evaluat sistemele de formare și certificare din Uruguay, pentru a verifica dacă această țară respectă toate cerințele Convenției STCW și dacă s-au luat măsurile corespunzătoare în vederea prevenirii fraudei în ceea ce privește certificatele. Evaluarea a avut la bază rezultatele unei inspecții efectuate de experții Agenției Europene pentru Siguranță Maritimă în iunie 2007. În cursul acestei inspecții s-au constatat unele deficiențe ale sistemelor de formare și certificare. |
| --- | --- |

(2)

Cererea de recunoaștere a Uruguayului a fost prezentată de Spania prin scrisoarea din 14 februarie 2006. În urma acestei solicitări, Comisia a evaluat sistemele de formare și certificare din Uruguay, pentru a verifica dacă această țară respectă toate cerințele Convenției STCW și dacă s-au luat măsurile corespunzătoare în vederea prevenirii fraudei în ceea ce privește certificatele. Evaluarea a avut la bază rezultatele unei inspecții efectuate de experții Agenției Europene pentru Siguranță Maritimă în iunie 2007. În cursul acestei inspecții s-au constatat unele deficiențe ale sistemelor de formare și certificare.

| (3) | Comisia a transmis statelor membre un raport privind rezultatele evaluării. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a transmis statelor membre un raport privind rezultatele evaluării.

| (4) | Prin scrisorile din 16 februarie 2009 și 8 decembrie 2010, Comisia a solicitat Uruguayului să prezinte documente care să demonstreze remedierea deficiențelor constatate. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisorile din 16 februarie 2009 și 8 decembrie 2010, Comisia a solicitat Uruguayului să prezinte documente care să demonstreze remedierea deficiențelor constatate.

| (5) | Uruguayul a prezentat, prin scrisorile din 30 aprilie 2009 și 18 martie 2011, informațiile și documentele solicitate referitoare la aplicarea de măsuri corective adecvate și suficiente pentru remedierea majorității deficiențelor constatate în cadrul evaluării conformității. |
| --- | --- |

(5)

Uruguayul a prezentat, prin scrisorile din 30 aprilie 2009 și 18 martie 2011, informațiile și documentele solicitate referitoare la aplicarea de măsuri corective adecvate și suficiente pentru remedierea majorității deficiențelor constatate în cadrul evaluării conformității.

| (6) | Două deficiențe mai rămân totuși. Prima se referă la faptul că sistemul de standarde de calitate nu include anumite activități de administrare, cum ar fi aprobarea programelor de formare. Cealaltă deficiență se referă la formatul certificatelor. Prin urmare, Uruguayului i-a fost adresată invitația de a implementa măsuri corective suplimentare în acest sens. Aceste deficiențe nu sunt însă de natură să pună sub semnul întrebării nivelul general de respectare de către Uruguay a cerințelor Convenției STCW privind formarea și certificarea navigatorilor. |
| --- | --- |

(6)

Două deficiențe mai rămân totuși. Prima se referă la faptul că sistemul de standarde de calitate nu include anumite activități de administrare, cum ar fi aprobarea programelor de formare. Cealaltă deficiență se referă la formatul certificatelor. Prin urmare, Uruguayului i-a fost adresată invitația de a implementa măsuri corective suplimentare în acest sens. Aceste deficiențe nu sunt însă de natură să pună sub semnul întrebării nivelul general de respectare de către Uruguay a cerințelor Convenției STCW privind formarea și certificarea navigatorilor.

| (7) | Rezultatul evaluării conformității și evaluarea informațiilor furnizate de Uruguay demonstrează că Uruguayul respectă cerințele pertinente din Convenția STCW și a luat măsurile corespunzătoare de prevenire a fraudei în ceea ce privește certificatele. |
| --- | --- |

(7)

Rezultatul evaluării conformității și evaluarea informațiilor furnizate de Uruguay demonstrează că Uruguayul respectă cerințele pertinente din Convenția STCW și a luat măsurile corespunzătoare de prevenire a fraudei în ceea ce privește certificatele.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru siguranța maritimă și prevenirea poluării de către nave, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru siguranța maritimă și prevenirea poluării de către nave,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În sensul articolului 19 din Directiva 2008/106/CE, Uruguayul este recunoscut în ceea ce privește sistemele de formare și certificare a navigatorilor.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 9 februarie 2012.

Pentru Comisie

Siim KALLAS

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 323, 3.12.2008, p. 33.

1

(2)  Adoptată de Organizația Maritimă Internațională.

2

---

| 11.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 38/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 38/47

---

DECIZIA COMISIEI

din 9 februarie 2012

privind neincluderea flufenoxuronului pentru tipul de produse 18 în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind comercializarea produselor biocide

[notificată cu numărul C(2012) 621]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2012/77/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind comercializarea produselor biocide (1), în special articolul 16 alineatul (2) al doilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1451/2007 al Comisiei din 4 decembrie 2007 privind a doua etapă a programului de lucru de 10 ani prevăzut la articolul 16 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind introducerea pe piață a produselor biocide (2) stabilește o listă a substanțelor active care urmează să fie evaluate în vederea unei posibile includeri în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE. Lista respectivă include flufenoxuronul. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1451/2007 al Comisiei din 4 decembrie 2007 privind a doua etapă a programului de lucru de 10 ani prevăzut la articolul 16 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind introducerea pe piață a produselor biocide (2) stabilește o listă a substanțelor active care urmează să fie evaluate în vederea unei posibile includeri în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE. Lista respectivă include flufenoxuronul.

| (2) | În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1451/2007, flufenoxuronul (CAS nr. 101463-69-8; CE nr. 417-680-3) a fost evaluat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE în vederea utilizării pentru tipul de produse 18, insecticide, acaricide și produse pentru combaterea altor artropode, astfel cum este definit în anexa V la directiva respectivă. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1451/2007, flufenoxuronul (CAS nr. 101463-69-8; CE nr. 417-680-3) a fost evaluat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE în vederea utilizării pentru tipul de produse 18, insecticide, acaricide și produse pentru combaterea altor artropode, astfel cum este definit în anexa V la directiva respectivă.

| (3) | Franța a fost desemnată ca stat membru raportor și, la 17 martie 2009, a prezentat Comisiei raportul autorității competente, însoțit de o recomandare, în conformitate cu articolul 14 alineatele (4) și (6) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007. |
| --- | --- |

(3)

Franța a fost desemnată ca stat membru raportor și, la 17 martie 2009, a prezentat Comisiei raportul autorității competente, însoțit de o recomandare, în conformitate cu articolul 14 alineatele (4) și (6) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007.

| (4) | Raportul autorității competente a fost analizat de statele membre și de Comisie. În conformitate cu articolul 15 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, concluziile examinării au fost incluse într-un raport de evaluare, în cadrul Comitetului permanent pentru produse biocide, la 22 septembrie 2011. |
| --- | --- |

(4)

Raportul autorității competente a fost analizat de statele membre și de Comisie. În conformitate cu articolul 15 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, concluziile examinării au fost incluse într-un raport de evaluare, în cadrul Comitetului permanent pentru produse biocide, la 22 septembrie 2011.

| (5) | Evaluarea riscurilor pentru componentele de mediu în cauză, efectuată prin intermediul unei abordări realiste, a arătat că efectele asupra mediului acvatic sunt inacceptabile. Mai mult, caracteristicile flufenoxuronului îi conferă acestuia caracter persistent, capacitate de bioacumulare sau toxicitate, precum și caracter foarte persistent și capacitate foarte mare de bioacumulare, conform criteriilor stabilite în anexa XIII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (3). Astfel, nu este indicată includerea flufenoxuronului în vederea utilizării în tipul de produse 18 în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE. |
| --- | --- |

(5)

Evaluarea riscurilor pentru componentele de mediu în cauză, efectuată prin intermediul unei abordări realiste, a arătat că efectele asupra mediului acvatic sunt inacceptabile. Mai mult, caracteristicile flufenoxuronului îi conferă acestuia caracter persistent, capacitate de bioacumulare sau toxicitate, precum și caracter foarte persistent și capacitate foarte mare de bioacumulare, conform criteriilor stabilite în anexa XIII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (3). Astfel, nu este indicată includerea flufenoxuronului în vederea utilizării în tipul de produse 18 în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE.

| (6) | Data de la care produsele biocide din tipul de produse 18 care conțin flufenoxuron nu mai trebuie introduse pe piață ar trebui să fie rezonabilă ținându-se cont de rezultatul evaluării riscurilor și de data intrării în vigoare a acestei decizii. |
| --- | --- |

(6)

Data de la care produsele biocide din tipul de produse 18 care conțin flufenoxuron nu mai trebuie introduse pe piață ar trebui să fie rezonabilă ținându-se cont de rezultatul evaluării riscurilor și de data intrării în vigoare a acestei decizii.

| (7) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Flufenoxuronul (CAS nr. 101463-69-8; CE nr. 417-680-3) nu se include în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE pentru tipul de produse 18.

Articolul 2

În scopul aplicării articolului 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, produsele biocide de tip 18 care conțin flufenoxuron nu se mai introduc pe piață de la 1 august 2012.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 9 februarie 2012.

Pentru Comisie

Janez POTOČNIK

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 123, 24.4.1998, p. 1.

1

(2)  JO L 325, 11.12.2007, p. 3.

2

(3)  JO L 396, 30.12.2006, p. 1.

3

---

| 11.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 38/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 38/48

---

DECIZIA COMISIEI

din 9 februarie 2012

privind neincluderea anumitor substanțe în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind comercializarea produselor biocide

[notificată cu numărul C(2012) 645]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2012/78/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind comercializarea produselor biocide (1), în special articolul 16 alineatul (2) al doilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1451/2007 al Comisiei din 4 decembrie 2007 privind a doua etapă a programului de lucru de 10 ani prevăzut la articolul 16 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind comercializarea produselor biocide (2) stabilește o listă de substanțe active care urmează a fi evaluate în vederea unei posibile includeri în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1451/2007 al Comisiei din 4 decembrie 2007 privind a doua etapă a programului de lucru de 10 ani prevăzut la articolul 16 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind comercializarea produselor biocide (2) stabilește o listă de substanțe active care urmează a fi evaluate în vederea unei posibile includeri în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE.

| (2) | Pentru o serie de substanțe/combinații de tipuri de produse incluse în această listă, fie toți participanții și-au întrerupt participarea la programul de reexaminare, fie statul membru desemnat în calitate de raportor pentru evaluare nu a primit niciun dosar complet în decursul perioadei specificate la articolul 9 și la articolul 12 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007. |
| --- | --- |

(2)

Pentru o serie de substanțe/combinații de tipuri de produse incluse în această listă, fie toți participanții și-au întrerupt participarea la programul de reexaminare, fie statul membru desemnat în calitate de raportor pentru evaluare nu a primit niciun dosar complet în decursul perioadei specificate la articolul 9 și la articolul 12 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007.

| (3) | În consecință, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2), cu articolul 12 alineatul (1) și cu articolul 13 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, Comisia a informat statele membre cu privire la aceasta. De asemenea, aceste informații au fost făcute publice prin mijloace electronice. |
| --- | --- |

(3)

În consecință, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2), cu articolul 12 alineatul (1) și cu articolul 13 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, Comisia a informat statele membre cu privire la aceasta. De asemenea, aceste informații au fost făcute publice prin mijloace electronice.

| (4) | În intervalul de trei luni de la publicarea acestor informații, un anumit număr de societăți s-au declarat interesate de asumarea rolului de participant pentru unele din substanțele și tipurile de produse în cauză. Societățile respective nu au prezentat însă un dosar complet. |
| --- | --- |

(4)

În intervalul de trei luni de la publicarea acestor informații, un anumit număr de societăți s-au declarat interesate de asumarea rolului de participant pentru unele din substanțele și tipurile de produse în cauză. Societățile respective nu au prezentat însă un dosar complet.

| (5) | Prin urmare, în temeiul articolului 12 alineatul (4) și al articolului 12 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, se impune ca substanțele și tipurile de produse în cauză să nu fie incluse în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, în temeiul articolului 12 alineatul (4) și al articolului 12 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, se impune ca substanțele și tipurile de produse în cauză să nu fie incluse în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE.

| (6) | Din motive de certitudine juridică, trebuie precizată data de la care nu mai trebuie introduse pe piață produsele biocide aparținând tipurilor de produse enumerate în anexa la prezenta decizie care conțin substanțele active enumerate în anexa respectivă. |
| --- | --- |

(6)

Din motive de certitudine juridică, trebuie precizată data de la care nu mai trebuie introduse pe piață produsele biocide aparținând tipurilor de produse enumerate în anexa la prezenta decizie care conțin substanțele active enumerate în anexa respectivă.

| (7) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Substanțele specificate în anexa la prezenta decizie nu se includ în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE pentru tipurile de produse în cauză.

Articolul 2

În scopul aplicării articolului 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, produsele biocide aparținând tipurilor de produse enumerate în anexa la prezenta decizie care conțin substanțele active enumerate în respectiva anexă nu se mai introduc pe piață de la 1 februarie 2013.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 9 februarie 2012.

Pentru Comisie

Janez POTOČNIK

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 123, 24.4.1998, p. 1.

1

(2)  JO L 325, 11.12.2007, p. 3.

2

---

ANEXĂ

Substanțe și tipuri de produse care nu se includ în anexa I, IA sau IB la Directiva 98/8/CE

| Denumire | Număr CE | Număr CAS | Tip de produs | Statul membru raportor |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1-oxid de ciclohexilhidroxidiazen, sare de potasiu | | 66603-10-9 | 6 | AT |
| 1-oxid de ciclohexilhidroxidiazen, sare de potasiu | | 66603-10-9 | 7 | AT |
| 1-oxid de ciclohexilhidroxidiazen, sare de potasiu | | 66603-10-9 | 9 | AT |
| 1-oxid de ciclohexilhidroxidiazen, sare de potasiu | | 66603-10-9 | 10 | AT |
| 1-oxid de ciclohexilhidroxidiazen, sare de potasiu | | 66603-10-9 | 12 | AT |
| 1-oxid de ciclohexilhidroxidiazen, sare de potasiu | | 66603-10-9 | 13 | AT |
| Oxid de difenoxarsin-10-il | 200-377-3 | 58-36-6 | 9 | FR |
| Glioxal | 203-474-9 | 107-22-2 | 12 | FR |
| 1,3-dicloro-5,5-dimetilhidantoină | 204-258-7 | 118-52-5 | 12 | NL |
| Tosilcloramidă sodică | 204-854-7 | 127-65-1 | 11 | ES |
| Tetraborat de disodiu, anhidru | 215-540-4 | 1330-43-4 | 11 | NL |
| Cupru | 231-159-6 | 7440-50-8 | 2 | FR |
| Cupru | 231-159-6 | 7440-50-8 | 4 | FR |
| Cupru | 231-159-6 | 7440-50-8 | 5 | FR |
| Cupru | 231-159-6 | 7440-50-8 | 11 | FR |
| Sulfat de cupru | 231-847-6 | 7758-98-7 | 1 | FR |
| Sulfat de cupru | 231-847-6 | 7758-98-7 | 4 | FR |
| Hipoclorit de calciu | 231-908-7 | 7778-54-3 | 1 | IT |
| Acid boric | 233-139-2 | 10043-35-3 | 22 | NL |
| Difosfură de trimagneziu | 235-023-7 | 12057-74-8 | 20 | DE |
| Cloraloză | 240-016-7 | 15879-93-3 | 15 | PT |
| Cloraloză | 240-016-7 | 15879-93-3 | 23 | PT |
| Fosfură de aluminiu | 244-088-0 | 20859-73-8 | 20 | DE |
| 1,3-dicloro-5-etil-5-metilimidazolidin-2,4-dionă | 401-570-7 | 89415-87-2 | 12 | NL |
| Metil neodecanamidă | 414-460-9 | 105726-67-8 | 19 | ES |
| Complex de tetraclorodecaoxid | 420-970-2 | 92047-76-2 | 5 | DE |
| 4-oxid de 3-benzo(b)tien-2-il-5,6-dihidro-1,4,2-oxatiazină | 431-030-6 | 163269-30-5 | 9 | PT |
| Oligo[clorură de 2-(2-etoxi)etoxietilguanidiniu] | Polimer | 374572-91-5 | 2 | FR |
| Poli(clorură de hexametilendiaminguanidiniu) | Polimer | 57028-96-3 | 2 | FR |
| Oligo[clorură de 2-(2-etoxi)etoxietilguanidiniu] | Polimer | 374572-91-5 | 3 | FR |
| Poli(clorură de hexametilendiaminguanidiniu) | Polimer | 57028-96-3 | 3 | FR |
| Oligo[clorură de 2-(2-etoxi)etoxietilguanidiniu] | Polimer | 374572-91-5 | 4 | FR |
| Poli(clorură de hexametilendiaminguanidiniu) | Polimer | 57028-96-3 | 4 | FR |
| Oligo[clorură de 2-(2-etoxi)etoxietilguanidiniu] | Polimer | 374572-91-5 | 7 | FR |
| Poli(clorură de hexametilendiaminguanidiniu) | Polimer | 57028-96-3 | 7 | FR |
| Oligo[clorură de 2-(2-etoxi)etoxietilguanidiniu] | Polimer | 374572-91-5 | 9 | FR |
| Poli(clorură de hexametilendiaminguanidiniu) | Polimer | 57028-96-3 | 9 | FR |
| Oligo[clorură de 2-(2-etoxi)etoxietilguanidiniu] | Polimer | 374572-91-5 | 10 | FR |
| Poli(clorură de hexametilendiaminguanidiniu) | Polimer | 57028-96-3 | 10 | FR |
| Oligo[clorură de 2-(2-etoxi)etoxietilguanidiniu] | Polimer | 374572-91-5 | 11 | FR |
| Poli(clorură de hexametilendiaminguanidiniu) | Polimer | 57028-96-3 | 11 | FR |
| Oligo[clorură de 2-(2-etoxi)etoxietilguanidiniu] | Polimer | 374572-91-5 | 12 | FR |
| Poli(clorură de hexametilendiaminguanidiniu) | Polimer | 57028-96-3 | 12 | FR |
| Oligo[clorură de 2-(2-etoxi)etoxietilguanidiniu] | Polimer | 374572-91-5 | 20 | FR |
| Poli(clorură de hexametilendiaminguanidiniu) | Polimer | 57028-96-3 | 20 | FR |

Denumire

Număr CE

Număr CAS

Tip de produs

Statul membru raportor

1-oxid de ciclohexilhidroxidiazen, sare de potasiu

66603-10-9

6

AT

1-oxid de ciclohexilhidroxidiazen, sare de potasiu

66603-10-9

7

AT

1-oxid de ciclohexilhidroxidiazen, sare de potasiu

66603-10-9

9

AT

1-oxid de ciclohexilhidroxidiazen, sare de potasiu

66603-10-9

10

AT

1-oxid de ciclohexilhidroxidiazen, sare de potasiu

66603-10-9

12

AT

1-oxid de ciclohexilhidroxidiazen, sare de potasiu

66603-10-9

13

AT

Oxid de difenoxarsin-10-il

200-377-3

58-36-6

9

FR

Glioxal

203-474-9

107-22-2

12

FR

1,3-dicloro-5,5-dimetilhidantoină

204-258-7

118-52-5

12

NL

Tosilcloramidă sodică

204-854-7

127-65-1

11

ES

Tetraborat de disodiu, anhidru

215-540-4

1330-43-4

11

NL

Cupru

231-159-6

7440-50-8

2

FR

Cupru

231-159-6

7440-50-8

4

FR

Cupru

231-159-6

7440-50-8

5

FR

Cupru

231-159-6

7440-50-8

11

FR

Sulfat de cupru

231-847-6

7758-98-7

1

FR

Sulfat de cupru

231-847-6

7758-98-7

4

FR

Hipoclorit de calciu

231-908-7

7778-54-3

1

IT

Acid boric

233-139-2

10043-35-3

22

NL

Difosfură de trimagneziu

235-023-7

12057-74-8

20

DE

Cloraloză

240-016-7

15879-93-3

15

PT

Cloraloză

240-016-7

15879-93-3

23

PT

Fosfură de aluminiu

244-088-0

20859-73-8

20

DE

1,3-dicloro-5-etil-5-metilimidazolidin-2,4-dionă

401-570-7

89415-87-2

12

NL

Metil neodecanamidă

414-460-9

105726-67-8

19

ES

Complex de tetraclorodecaoxid

420-970-2

92047-76-2

5

DE

4-oxid de 3-benzo(b)tien-2-il-5,6-dihidro-1,4,2-oxatiazină

431-030-6

163269-30-5

9

PT

Oligo[clorură de 2-(2-etoxi)etoxietilguanidiniu]

Polimer

374572-91-5

2

FR

Poli(clorură de hexametilendiaminguanidiniu)

Polimer

57028-96-3

2

FR

Oligo[clorură de 2-(2-etoxi)etoxietilguanidiniu]

Polimer

374572-91-5

3

FR

Poli(clorură de hexametilendiaminguanidiniu)

Polimer

57028-96-3

3

FR

Oligo[clorură de 2-(2-etoxi)etoxietilguanidiniu]

Polimer

374572-91-5

4

FR

Poli(clorură de hexametilendiaminguanidiniu)

Polimer

57028-96-3

4

FR

Oligo[clorură de 2-(2-etoxi)etoxietilguanidiniu]

Polimer

374572-91-5

7

FR

Poli(clorură de hexametilendiaminguanidiniu)

Polimer

57028-96-3

7

FR

Oligo[clorură de 2-(2-etoxi)etoxietilguanidiniu]

Polimer

374572-91-5

9

FR

Poli(clorură de hexametilendiaminguanidiniu)

Polimer

57028-96-3

9

FR

Oligo[clorură de 2-(2-etoxi)etoxietilguanidiniu]

Polimer

374572-91-5

10

FR

Poli(clorură de hexametilendiaminguanidiniu)

Polimer

57028-96-3

10

FR

Oligo[clorură de 2-(2-etoxi)etoxietilguanidiniu]

Polimer

374572-91-5

11

FR

Poli(clorură de hexametilendiaminguanidiniu)

Polimer

57028-96-3

11

FR

Oligo[clorură de 2-(2-etoxi)etoxietilguanidiniu]

Polimer

374572-91-5

12

FR

Poli(clorură de hexametilendiaminguanidiniu)

Polimer

57028-96-3

12

FR

Oligo[clorură de 2-(2-etoxi)etoxietilguanidiniu]

Polimer

374572-91-5

20

FR

Poli(clorură de hexametilendiaminguanidiniu)

Polimer

57028-96-3

20

FR

---

Rectificări

| 11.2.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 38/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 38/51

---

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 44/2012 al Consiliului din 17 ianuarie 2012 de stabilire, pentru 2012, a posibilităților de pescuit disponibile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește care fac obiectul unor negocieri sau acorduri internaționale

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 25 din 27 ianuarie 2012
  )

| 1. | La pagina 93, în anexa IA, în ceea ce privește TAC pentru cambula de Baltica în zona IV; apele UE din IIa; partea din IIIa care nu este cuprinsă în Skagerrak și Kattegat (PLE/2A3AX4), la „Condiție specială”: |
| --- | --- |

1.

La pagina 93, în anexa IA, în ceea ce privește TAC pentru cambula de Baltica în zona IV; apele UE din IIa; partea din IIIa care nu este cuprinsă în Skagerrak și Kattegat (PLE/2A3AX4), la „Condiție specială”:

în loc de:

| „CE | Apele norvegiene din IV
  (PLE/*04N-) |
| --- | --- |
| Uniunea | 32 500”, |

„CE

Apele norvegiene din IV

(PLE/*04N-)

Uniunea

32 500”,

se va citi:

| | „Apele norvegiene din IV
  (PLE/*04N-) |
| --- | --- |
| Uniunea | 32 500”. |

„Apele norvegiene din IV

(PLE/*04N-)

Uniunea

32 500”.

| 2. | La pagina 105, în anexa IB, în ceea ce privește codul de Atlantic din zonele I și IIb (COD/1/2B.), nota de subsol 3: |
| --- | --- |

2.

La pagina 105, în anexa IB, în ceea ce privește codul de Atlantic din zonele I și IIb (COD/1/2B.), nota de subsol 3:

în loc de:

| „(3) | Capturile accidentale de eglefin pot reprezenta până la 19 % din debarcări pentru fiecare recoltare. Cantitățile de capturi accidentale de eglefin sunt în plus față de cota de cod de Atlantic.”, |
| --- | --- |

„(3)

Capturile accidentale de eglefin pot reprezenta până la 19 % din debarcări pentru fiecare recoltare. Cantitățile de capturi accidentale de eglefin sunt în plus față de cota de cod de Atlantic.”,

se va citi:

| „(3) | Capturile accidentale de eglefin pot reprezenta până la 19 % pentru fiecare recoltare. Cantitățile de capturi accidentale de eglefin sunt în plus față de cota de cod de Atlantic.” |
| --- | --- |

„(3)

Capturile accidentale de eglefin pot reprezenta până la 19 % pentru fiecare recoltare. Cantitățile de capturi accidentale de eglefin sunt în plus față de cota de cod de Atlantic.”

---