# Europos Sąjungos L 285/2011

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2011.285.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 285 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 54 tomas2011m. lapkričio 1d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2011.285.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 285

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

54 tomas2011m. lapkričio 1d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | | 2011/712/ES |
| | * | 2011 m. birželio 10 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimas, kuriuo Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei suteikiami įgaliojimai valstybių narių vardu vesti derybas dėl teisiškai privalomo susitarimo dėl Europos miškų nuostatų, priklausančių valstybių narių kompetencijai | 1 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2011 m. spalio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1097/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1183/2005, nustatantis tam tikras konkrečias ribojančias priemones asmenims, kurie savo veiksmais pažeidžia ginklų embargą Kongo Demokratinei Respublikai | 2 |
| | * | 2011 m. spalio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1098/2011, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [金乡大蒜 (Jinxiang Da Suan) (SGN)] | 6 |
| | * | 2011 m. spalio 27 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1099/2011, kuriuo uždraudžiama su Belgijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti jūrines plekšnes VIIf ir VIIg zonose | 8 |
| | * | 2011 m. spalio 31 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1100/2011, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų dikambos, difenokonazolo ir imazakvino patvirtinimo sąlygų iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (
  1
  ) | 10 |
| | | 2011 m. spalio 31 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1101/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 15 |
| | | 2011 m. spalio 31 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1102/2011, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2011 m. lapkričio 1 d. | 17 |
| | | 2011 m. spalio 31 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1103/2011, kuriuo iš dalies keičiamos įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 971/2011 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2011/12 prekybos metais | 20 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2011/713/ES |
| | * | 2011 m. spalio 10 d. Tarybos sprendimas, kuriuo prieštaraujama tam, kad Europos Komisija priimtų Direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/43/EB nuostatos dėl su gynyba susijusių produktų sąrašo, projektą | 22 |
| | | 2011/714/ES |
| | * | 2011 m. spalio 11 d. Tarybos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 1999/70/EB dėl nacionalinių centrinių bankų išorės auditorių nuostatos dėl Banco de Portugal išorės auditorių | 23 |
| | | 2011/715/ES |
| | * | 2011 m. spalio 27 d. Tarybos sprendimas dėl automatinio keitimosi DNR duomenimis Latvijoje pradžios | 24 |
| | | 2011/716/ES |
| | * | 2011 m. gegužės 24 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 16/10 (ex NN 22/10, ex CP 318/09), kurią Graikija suteikė kai kuriems Graikijos lošimo namams
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 3504)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2011/717/ES |
| | * | 2011 m. spalio 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 98/536/EB, pateikiantis nacionalinių etaloninių laboratorijų likučiams aptikti sąrašą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 7610)

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2011/718/ES |
| | * | 2011 m. spalio 28 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2011/402/ES dėl neatidėliotinų priemonių, taikytinų iš Egipto importuojamoms ožragių sėkloms, tam tikroms sėkloms ir pupelėms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 7744)

   (
  1
  ) | 53 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

2011/712/ES

*

2011 m. birželio 10 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimas, kuriuo Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei suteikiami įgaliojimai valstybių narių vardu vesti derybas dėl teisiškai privalomo susitarimo dėl Europos miškų nuostatų, priklausančių valstybių narių kompetencijai

1

REGLAMENTAI

*

2011 m. spalio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1097/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1183/2005, nustatantis tam tikras konkrečias ribojančias priemones asmenims, kurie savo veiksmais pažeidžia ginklų embargą Kongo Demokratinei Respublikai

2

*

2011 m. spalio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1098/2011, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [金乡大蒜 (Jinxiang Da Suan) (SGN)]

6

*

2011 m. spalio 27 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1099/2011, kuriuo uždraudžiama su Belgijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti jūrines plekšnes VIIf ir VIIg zonose

8

*

2011 m. spalio 31 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1100/2011, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų dikambos, difenokonazolo ir imazakvino patvirtinimo sąlygų iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (
  1
  )

1

10

2011 m. spalio 31 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1101/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

15

2011 m. spalio 31 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1102/2011, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2011 m. lapkričio 1 d.

17

2011 m. spalio 31 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1103/2011, kuriuo iš dalies keičiamos įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 971/2011 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2011/12 prekybos metais

20

SPRENDIMAI

2011/713/ES

*

2011 m. spalio 10 d. Tarybos sprendimas, kuriuo prieštaraujama tam, kad Europos Komisija priimtų Direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/43/EB nuostatos dėl su gynyba susijusių produktų sąrašo, projektą

22

2011/714/ES

*

2011 m. spalio 11 d. Tarybos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 1999/70/EB dėl nacionalinių centrinių bankų išorės auditorių nuostatos dėl Banco de Portugal išorės auditorių

Banco de Portugal

23

2011/715/ES

*

2011 m. spalio 27 d. Tarybos sprendimas dėl automatinio keitimosi DNR duomenimis Latvijoje pradžios

24

2011/716/ES

*

2011 m. gegužės 24 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 16/10 (ex NN 22/10, ex CP 318/09), kurią Graikija suteikė kai kuriems Graikijos lošimo namams
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 3504)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 3504)

1

25

2011/717/ES

*

2011 m. spalio 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 98/536/EB, pateikiantis nacionalinių etaloninių laboratorijų likučiams aptikti sąrašą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 7610)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 7610)

1

46

2011/718/ES

*

2011 m. spalio 28 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2011/402/ES dėl neatidėliotinų priemonių, taikytinų iš Egipto importuojamoms ožragių sėkloms, tam tikroms sėkloms ir pupelėms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 7744)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 7744)

1

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 1.11.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 285/1

---

TARYBOJE POSĖDŽIAVUSIŲ VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVŲ SPRENDIMAS

2011 m. birželio 10 d.

kuriuo Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei suteikiami įgaliojimai valstybių narių vardu vesti derybas dėl teisiškai privalomo susitarimo dėl Europos miškų nuostatų, priklausančių valstybių narių kompetencijai

(2011/712/ES)

TARYBOJE POSĖDŽIAVĘ VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,

kadangi:

| (1) | 2011 m. birželio 14–16 d. Osle (Norvegija) įvyksiančioje Šeštojoje ministrų konferencijoje dėl Europos miškų apsaugos gali būti priimtas sprendimas pradėti derybas dėl teisiškai privalomo susitarimo dėl Europos miškų; |
| --- | --- |

(1)

2011 m. birželio 14–16 d. Osle (Norvegija) įvyksiančioje Šeštojoje ministrų konferencijoje dėl Europos miškų apsaugos gali būti priimtas sprendimas pradėti derybas dėl teisiškai privalomo susitarimo dėl Europos miškų;

| (2) | Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei turėtų būti suteikti įgaliojimai valstybių narių vardu vesti derybas dėl teisiškai privalomo susitarimo dėl Europos miškų nuostatų, kurios priklauso valstybių narių kompetencijai, |
| --- | --- |

(2)

Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei turėtų būti suteikti įgaliojimai valstybių narių vardu vesti derybas dėl teisiškai privalomo susitarimo dėl Europos miškų nuostatų, kurios priklauso valstybių narių kompetencijai,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Valstybių narių Vyriausybių atstovai įgalioja Tarybai pirmininkaujančią valstybę narę valstybių narių vardu jų kompetencijai priklausančiais klausimais ir remiantis jų pozicijomis vesti derybas dėl teisiškai privalomo susitarimo dėl Europos miškų nuostatų, jei 2011 m. birželio 14–16 d. Osle (Norvegija) įvyksiančioje Šeštojoje ministrų konferencijoje dėl Europos miškų apsaugos būtų priimtas sprendimas pradėti derybas dėl tokio teisiškai privalomo susitarimo.

2.   1 dalis nedaro poveikio būsimiems valstybių narių sprendimams, susijusiems su jų atstovo skyrimu jų kompetencijai priklausantiems klausimams spręsti.

2 straipsnis

1.   Derybos vedamos laikantis šio sprendimo papildyme išdėstytų derybų nurodymų.

2.   Derybomis siekiama suteikti papildomos įrodomos vertės galiojantiems su miškais susijusiems daugiašaliams susitarimams ir teisiškai neprivalomiems dokumentams, užtikrinti ekonomiškai efektyvų įgyvendinimą ir išvengti papildomos administracinės naštos. Jos vedamos laikantis valstybių narių Vyriausybių atstovų nustatytų derybinių pozicijų ir remiantis praktinėmis priemonėmis; dėl jų abiejų turi būti pasiektas bendras sutarimas. Derybos vedamos konsultuojantis su valstybių narių Vyriausybių atstovais, posėdžiaujančiais Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos dalyvavimo derybose dėl teisiškai privalomo susitarimo dėl Europos miškų 1 straipsnio 4 dalyje nurodytame specialiajame komitete. Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė deda visas pastangas tam, kad būtų laikomasi tokių nustatytų pozicijų ir po kiekvienos Tarpvyriausybinio derybų komiteto sesijos praneša valstybių narių Vyriausybių atstovams apie derybų eigą.

3.   Derybų proceso metu pirmininkaujanti valstybė narė, veikdama valstybių narių vardu, glaudžiai bendradarbiauja su Komisija, siekdama, kad Sąjungai ir jos valstybėms narėms tarptautiniu mastu būtų atstovaujama vieningai.

3 straipsnis

Šis sprendimas yra skirtas Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei.

Priimta Liuksemburge 2011 m. birželio 10 d.

Pirmininkas

FELLEGI T.

---

REGLAMENTAI

| 1.11.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 285/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 285/2

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1097/2011

2011 m. spalio 25 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1183/2005, nustatantis tam tikras konkrečias ribojančias priemones asmenims, kurie savo veiksmais pažeidžia ginklų embargą Kongo Demokratinei Respublikai

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2005 m. liepos 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1183/2005, nustatantį tam tikras konkrečias ribojančias priemones asmenims, kurie savo veiksmais pažeidžia ginklų embargą Kongo Demokratinei Respublikai (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1183/2005 I priede išvardyti fiziniai ir juridiniai asmenys, subjektai ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal šį reglamentą yra įšaldomi; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1183/2005 I priede išvardyti fiziniai ir juridiniai asmenys, subjektai ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal šį reglamentą yra įšaldomi;

| (2) | 2011 m. liepos 8 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos sankcijų komitetas patvirtino atnaujintą asmenų ir subjektų, kurių turtas turi būti įšaldytas, sąrašą. Todėl I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(2)

2011 m. liepos 8 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos sankcijų komitetas patvirtino atnaujintą asmenų ir subjektų, kurių turtas turi būti įšaldytas, sąrašą. Todėl I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1183/2005 I priedas yra pakeičiamas šio reglamento priede išdėstytu tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. spalio 25 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Užsienio politikos priemonių tarnybos vadovas

---

(1)  OL L 193, 2005 7 23, p. 1.

1

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

2 straipsnyje nurodytų fizinių ir juridinių asmenų, subjektų ar organizacijų sąrašas:

A.   FIZINIAI ASMENYS

| 1) | Frank Kakolele Bwambale (alias a) Frank Kakorere, b) Frank Kakorere Bwambale). Pilietybė: Kongo. Pareigos: KDR ginkluotųjų pajėgų generolas (be paskyrimo nuo 2011 m. birželio mėn.). Kita informacija: a) 2008 m. sausio mėn. išstojo iš Nacionalinio liaudies gynybos kongreso (CNDP); b) nuo 2011 m. birželio mėn. gyvena Kinšasoje, Kongo Demokratinėje Respublikoje; c) nuo 2010 m. dalyvauja veikloje, kuri veikiausiai vykdoma KDR Vyriausybės zonų, kuriose baigėsi ginkluoti konfliktai, stabilizacijos ir rekonstrukcijos programos (Programme de Stabilisation et Reconstruction des Zones Sortant des Conflits Armés, STAREC) vardu, įskaitant dalyvavimą STAREC misijoje Gomoje ir Benyje 2011 m. kovo mėn.; d) buvęs RCD-ML vadovas. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10. |
| --- | --- |

1)

Frank Kakolele Bwambale (alias a) Frank Kakorere, b) Frank Kakorere Bwambale). Pilietybė: Kongo. Pareigos: KDR ginkluotųjų pajėgų generolas (be paskyrimo nuo 2011 m. birželio mėn.). Kita informacija: a) 2008 m. sausio mėn. išstojo iš Nacionalinio liaudies gynybos kongreso (CNDP); b) nuo 2011 m. birželio mėn. gyvena Kinšasoje, Kongo Demokratinėje Respublikoje; c) nuo 2010 m. dalyvauja veikloje, kuri veikiausiai vykdoma KDR Vyriausybės zonų, kuriose baigėsi ginkluoti konfliktai, stabilizacijos ir rekonstrukcijos programos (Programme de Stabilisation et Reconstruction des Zones Sortant des Conflits Armés, STAREC) vardu, įskaitant dalyvavimą STAREC misijoje Gomoje ir Benyje 2011 m. kovo mėn.; d) buvęs RCD-ML vadovas. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10.

| 2) | Jérôme Kakwavu Bukande (alias a) Jérôme Kakwavu, b) Commandant Jérôme). Titulas: generolas. Pilietybė: Kongo. Kita informacija: a) buvęs UCD/FAPC pirmininkas; b) nuo 2011 m. birželio mėn. kalinamas Makalos kalėjime Kinšasoje. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10. |
| --- | --- |

2)

Jérôme Kakwavu Bukande (alias a) Jérôme Kakwavu, b) Commandant Jérôme). Titulas: generolas. Pilietybė: Kongo. Kita informacija: a) buvęs UCD/FAPC pirmininkas; b) nuo 2011 m. birželio mėn. kalinamas Makalos kalėjime Kinšasoje. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10.

| 3) | Gaston Iyamuremye (alias: a) Rumuli, b) Byiringiro Victor Rumuli, c) Victor Rumuri, d) Michel Byiringiro). Gimimo data: 1948 m. Gimimo vieta: a) Musanzės apygarda (Šiaurės provincija), Ruanda; b) Ruhengeris, Ruanda. Titulas: brigados generolas. Pareigos: a) Ruandos demokratinių išsilaisvinimo pajėgų (FDLR) pirmininkas; b) FDLR-FOCA pirmininko antrasis pavaduotojas. Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: a) nuo 2011 m. birželio mėn. yra Kalongėje, Šiaurės Kivu provincijoje; b) daugelio šaltinių, įskaitant Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos KDR skirto Sankcijų komiteto ekspertų grupę, duomenimis, Gaston Iyamuremye yra FDLR pirmininko antrasis pavaduotojas ir laikomas vienu iš pagrindinių FDLR karinės ir politinės vadovybės narių; c) iki 2009 m. gruodžio mėn. Gaston Iyamuremye vadovavo Ignace Murwanashyaka’os (FDLR pirmininkas) tarnybai Kibujoje, KDR. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2010 12 23. |
| --- | --- |

3)

Gaston Iyamuremye (alias: a) Rumuli, b) Byiringiro Victor Rumuli, c) Victor Rumuri, d) Michel Byiringiro). Gimimo data: 1948 m. Gimimo vieta: a) Musanzės apygarda (Šiaurės provincija), Ruanda; b) Ruhengeris, Ruanda. Titulas: brigados generolas. Pareigos: a) Ruandos demokratinių išsilaisvinimo pajėgų (FDLR) pirmininkas; b) FDLR-FOCA pirmininko antrasis pavaduotojas. Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: a) nuo 2011 m. birželio mėn. yra Kalongėje, Šiaurės Kivu provincijoje; b) daugelio šaltinių, įskaitant Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos KDR skirto Sankcijų komiteto ekspertų grupę, duomenimis, Gaston Iyamuremye yra FDLR pirmininko antrasis pavaduotojas ir laikomas vienu iš pagrindinių FDLR karinės ir politinės vadovybės narių; c) iki 2009 m. gruodžio mėn. Gaston Iyamuremye vadovavo Ignace Murwanashyaka’os (FDLR pirmininkas) tarnybai Kibujoje, KDR. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2010 12 23.

| 4) | Germain Katanga. Titulas: generolas. Pilietybė: Kongo. Kita informacija: a) 2007 m. spalio 18 d. Kongo Demokratinės Respublikos Vyriausybė perdavė Tarptautiniam baudžiamajam teismui (TBT); b) FRPI vadas. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10. |
| --- | --- |

4)

Germain Katanga. Titulas: generolas. Pilietybė: Kongo. Kita informacija: a) 2007 m. spalio 18 d. Kongo Demokratinės Respublikos Vyriausybė perdavė Tarptautiniam baudžiamajam teismui (TBT); b) FRPI vadas. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10.

| 5) | Thomas Lubanga. Gimimo vieta: Ituri, KDR. Kita informacija: a) 2006 m. kovo 17 d. Kongo valdžios institucijos perdavė Tarptautiniam baudžiamajam teismui (TBT); b) UPC/L pirmininkas. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10. |
| --- | --- |

5)

Thomas Lubanga. Gimimo vieta: Ituri, KDR. Kita informacija: a) 2006 m. kovo 17 d. Kongo valdžios institucijos perdavė Tarptautiniam baudžiamajam teismui (TBT); b) UPC/L pirmininkas. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10.

| 6) | Khawa Panga Mandro (alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa, g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro). Gimimo data: 1973 08 20. Gimimo vieta: Bunija, KDR. Pilietybė: Kongo. Kita informacija: a) Kongo valdžios institucijų suimtas 2005 m. spalio mėn., Kisanganio apeliacinio teismo išteisintas, vėliau dėl naujų kaltinimų perduotas Kinšasos teisminėms institucijoms; b) nuo 2011 m. birželio mėn. kalinamas Makalos centriniame kalėjime Kinšasoje; c) buvęs PUSIC pirmininkas. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10. |
| --- | --- |

6)

Khawa Panga Mandro (alias a) Kawa Panga, b) Kawa Panga Mandro, c) Kawa Mandro, d) Yves Andoul Karim, e) Chief Kahwa, f) Kawa, g) Mandro Panga Kahwa, h) Yves Khawa Panga Mandro). Gimimo data: 1973 08 20. Gimimo vieta: Bunija, KDR. Pilietybė: Kongo. Kita informacija: a) Kongo valdžios institucijų suimtas 2005 m. spalio mėn., Kisanganio apeliacinio teismo išteisintas, vėliau dėl naujų kaltinimų perduotas Kinšasos teisminėms institucijoms; b) nuo 2011 m. birželio mėn. kalinamas Makalos centriniame kalėjime Kinšasoje; c) buvęs PUSIC pirmininkas. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10.

| 7) | Callixte Mbarushimana. Gimimo data: 1963 07 24. Gimimo vieta: Ndusu/Ruhengeris, Šiaurės provincija, Ruanda. Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: a) suimtas 2010 m. spalio 3 d. Paryžiuje pagal Tarptautinio baudžiamojo teismo arešto orderį už karo nusikaltimus ir nusikaltimus žmogiškumui, kuriuos Kivu provincijose 2009 m. vykdė FDLR pajėgos, ir 2011 m. sausio 25 d. perduotas į Hagą; b) iki suėmimo buvo FDLR vykdomasis sekretorius ir FDLR karinės vadovybės pirmininko pavaduotojas. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2009 03 21. |
| --- | --- |

7)

Callixte Mbarushimana. Gimimo data: 1963 07 24. Gimimo vieta: Ndusu/Ruhengeris, Šiaurės provincija, Ruanda. Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: a) suimtas 2010 m. spalio 3 d. Paryžiuje pagal Tarptautinio baudžiamojo teismo arešto orderį už karo nusikaltimus ir nusikaltimus žmogiškumui, kuriuos Kivu provincijose 2009 m. vykdė FDLR pajėgos, ir 2011 m. sausio 25 d. perduotas į Hagą; b) iki suėmimo buvo FDLR vykdomasis sekretorius ir FDLR karinės vadovybės pirmininko pavaduotojas. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2009 03 21.

| 8) | Iruta Douglas Mpamo (alias a) Mpano, b) Douglas Iruta Mpamo). Gimimo data: a) 1965 12 28; b) 1965 12 29. Gimimo vieta: a) Bashali, Masisi, KDR (jei gimimo data a)); b) Goma, KDR (jei gimimo data b)). Pilietybė: Kongo. Kita informacija: b) nuo 2011 m. birželio mėn. gyvena Gisenyje, Ruandoje; b) „Compagnie Aerienne des Grands Lacs“ ir „Great Lakes Business Company“ savininkas ir vadovas. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10. |
| --- | --- |

8)

Iruta Douglas Mpamo (alias a) Mpano, b) Douglas Iruta Mpamo). Gimimo data: a) 1965 12 28; b) 1965 12 29. Gimimo vieta: a) Bashali, Masisi, KDR (jei gimimo data a)); b) Goma, KDR (jei gimimo data b)). Pilietybė: Kongo. Kita informacija: b) nuo 2011 m. birželio mėn. gyvena Gisenyje, Ruandoje; b) „Compagnie Aerienne des Grands Lacs“ ir „Great Lakes Business Company“ savininkas ir vadovas. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10.

| 9) | Sylvestre Mudacumura (alias a) Radja, b) Mupenzi Bernard, c) General Major Mupenzi, d) General Mudacumura). Pareigos: a) FDLR-FOCA karo vadas; b) politinis pirmininko pirmasis pavaduotojas ir FOCA vadovybės pirmininkas. Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: nuo 2011 m. birželio mėn. yra Kikomos miške netoli Bogojo (Valikalė, Šiaurės Kivu). Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10. |
| --- | --- |

9)

Sylvestre Mudacumura (alias a) Radja, b) Mupenzi Bernard, c) General Major Mupenzi, d) General Mudacumura). Pareigos: a) FDLR-FOCA karo vadas; b) politinis pirmininko pirmasis pavaduotojas ir FOCA vadovybės pirmininkas. Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: nuo 2011 m. birželio mėn. yra Kikomos miške netoli Bogojo (Valikalė, Šiaurės Kivu). Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10.

| 10) | Leodomir Mugaragu (alias: a) Manzi Leon, b) Leo Manzi). Gimimo data: a) 1954 m.; b) 1953 m. Gimimo vieta: a) Kigalis, Ruanda; b) Rušašis (Šiaurės provincija), Ruanda. Pareigos: FDLR-FOCA štabo viršininkas, atsakingas už administravimą. Kita informacija: a) atvirų šaltinių ir oficialių pranešimų duomenimis, Leodomir Mugaragu yra Forces Combattantes Abucunguzi (Combatant Force for the Liberation of Rwanda) (FOCA), FDLR ginkluotojo sparno, štabo viršininkas; b) oficialių pranešimų duomenimis, Mugaragu yra FDLR karinių operacijų rytinėje KDR dalyje vienas iš vyriausiųjų organizatorių; c) nuo 2011 m. birželio mėn. yra FDLR štabe Kikomos miške (Bogojis, Valikalė, Šiaurės Kivu). Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2010 12 23. |
| --- | --- |

10)

Leodomir Mugaragu (alias: a) Manzi Leon, b) Leo Manzi). Gimimo data: a) 1954 m.; b) 1953 m. Gimimo vieta: a) Kigalis, Ruanda; b) Rušašis (Šiaurės provincija), Ruanda. Pareigos: FDLR-FOCA štabo viršininkas, atsakingas už administravimą. Kita informacija: a) atvirų šaltinių ir oficialių pranešimų duomenimis, Leodomir Mugaragu yra Forces Combattantes Abucunguzi (Combatant Force for the Liberation of Rwanda) (FOCA), FDLR ginkluotojo sparno, štabo viršininkas; b) oficialių pranešimų duomenimis, Mugaragu yra FDLR karinių operacijų rytinėje KDR dalyje vienas iš vyriausiųjų organizatorių; c) nuo 2011 m. birželio mėn. yra FDLR štabe Kikomos miške (Bogojis, Valikalė, Šiaurės Kivu). Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2010 12 23.

| 11) | Leopold Mujyambere (alias a) Musenyeri, b) Achille, c) Frere Petrus Ibrahim. Gimimo data: a) 1962 03 17; b) 1966 m. (manoma). Gimimo vieta: Kigalis (Ruanda). Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: a) nuo 2011 m. birželio mėn. FDLR-FOCA Pietų Kivu operacijų sektoriaus (dabar vadinamo „Amazon“) vadas; b) yra Niakalekėje (į pietryčius nuo Mvengos, Pietų Kivu). Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2009 03 21. |
| --- | --- |

11)

Leopold Mujyambere (alias a) Musenyeri, b) Achille, c) Frere Petrus Ibrahim. Gimimo data: a) 1962 03 17; b) 1966 m. (manoma). Gimimo vieta: Kigalis (Ruanda). Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: a) nuo 2011 m. birželio mėn. FDLR-FOCA Pietų Kivu operacijų sektoriaus (dabar vadinamo „Amazon“) vadas; b) yra Niakalekėje (į pietryčius nuo Mvengos, Pietų Kivu). Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2009 03 21.

| 12) | Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Titulas: Dr. Gimimo data: 1963 05 14. Gimimo vieta: a) Butera, Ruanda; b) Ngoma, Butarė, Ruanda. Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: a) FDLR pirmininkas ir FDLR ginkluotųjų pajėgų vyriausiasis vadas; b) 2009 m. lapkričio 17 d. suimtas Vokietijos valdžios institucijų. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10. |
| --- | --- |

12)

Ignace Murwanashyaka (alias Ignace). Titulas: Dr. Gimimo data: 1963 05 14. Gimimo vieta: a) Butera, Ruanda; b) Ngoma, Butarė, Ruanda. Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: a) FDLR pirmininkas ir FDLR ginkluotųjų pajėgų vyriausiasis vadas; b) 2009 m. lapkričio 17 d. suimtas Vokietijos valdžios institucijų. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10.

| 13) | Straton Musoni (alias I.O. Musoni). Gimimo data: a) 1961 04 06; b) 1961 06 04. Gimimo vieta: Mugambazis, Kigalis, Ruanda. Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: a) 2009 m. lapkričio 17 d. suimtas Vokietijos valdžios institucijų; b) jo eitas FDLR pirmininko pirmojo pavaduotojo pareigas perėmė kitas asmuo. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2007 04 13. |
| --- | --- |

13)

Straton Musoni (alias I.O. Musoni). Gimimo data: a) 1961 04 06; b) 1961 06 04. Gimimo vieta: Mugambazis, Kigalis, Ruanda. Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: a) 2009 m. lapkričio 17 d. suimtas Vokietijos valdžios institucijų; b) jo eitas FDLR pirmininko pirmojo pavaduotojo pareigas perėmė kitas asmuo. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2007 04 13.

| 14) | Jules Mutebutsi (alias a) Jules Mutebusi, b) Jules Mutebuzi, c) Colonel Mutebutsi). Gimimo vieta: 1964 m. Minembvė, Pietų Kivu, KDR. Pilietybė: Kongo. Kita informacija: a) buvęs FARDC 10-ojo karinio regiono karo vado pavaduotojas; b) 2007 m. gruodžio mėn. suimtas Ruandos valdžios institucijų ir nuo tol pusiau laisvai gyvena Kigalyje (jam draudžiama išvykti iš šalies). Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10. |
| --- | --- |

14)

Jules Mutebutsi (alias a) Jules Mutebusi, b) Jules Mutebuzi, c) Colonel Mutebutsi). Gimimo vieta: 1964 m. Minembvė, Pietų Kivu, KDR. Pilietybė: Kongo. Kita informacija: a) buvęs FARDC 10-ojo karinio regiono karo vado pavaduotojas; b) 2007 m. gruodžio mėn. suimtas Ruandos valdžios institucijų ir nuo tol pusiau laisvai gyvena Kigalyje (jam draudžiama išvykti iš šalies). Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10.

| 15) | Mathieu Chui Ngudjolo (alias Cui Ngudjolo). Kita informacija: a) 2003 m. spalio mėn. Bunijoje jį suėmė MONUC; b) 2008 m. vasario 7 d. Kongo Demokratinės Respublikos Vyriausybė perdavė Tarptautiniam baudžiamajam teismui. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10. |
| --- | --- |

15)

Mathieu Chui Ngudjolo (alias Cui Ngudjolo). Kita informacija: a) 2003 m. spalio mėn. Bunijoje jį suėmė MONUC; b) 2008 m. vasario 7 d. Kongo Demokratinės Respublikos Vyriausybė perdavė Tarptautiniam baudžiamajam teismui. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10.

| 16) | Floribert Ngabu Njabu (alias a) Floribert Njabu, b) Floribert Ndjabu, c) Floribert Ngabu, d) Ndjabu). Kita informacija: a) FNI pirmininkas; b) nuo 2005 m. kovo mėn. skirtas namų areštas Kinšasoje; c) 2011 m. kovo 27 d. perduotas į Hagą liudyti teismo procesuose Tarptautiniame baudžiamajame teisme. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10. |
| --- | --- |

16)

Floribert Ngabu Njabu (alias a) Floribert Njabu, b) Floribert Ndjabu, c) Floribert Ngabu, d) Ndjabu). Kita informacija: a) FNI pirmininkas; b) nuo 2005 m. kovo mėn. skirtas namų areštas Kinšasoje; c) 2011 m. kovo 27 d. perduotas į Hagą liudyti teismo procesuose Tarptautiniame baudžiamajame teisme. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10.

| 17) | Laurent Nkunda (alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) Laurent Nkunda Batware, e) General Nkunda, f) Nkunda Mihigo Laurent, g) Chairman, h) Papa Six). Gimimo data: a) 1967 02 06; b) 1967 02 02. Gimimo vieta: Šiaurės Kivu/Ručuru, KDR (jei gimimo data a)). Pilietybė: Kongo. Kita informacija: a) buvęs RCD-G generolas; b) 2006 m. įsteigė Nacionalinį liaudies gynimo kongresą; c) 1998–2006 m. Kongo demokratijos susivienijimo, Goma (RCD-G) vyresnysis pareigūnas; d) 1992–1998 m. Ruandos patriotinio fronto (RPF) pareigūnas; e) 2009 m. sausio mėn. Ruandoje suimtas Ruandos valdžios institucijų, o jo CNDP vado pareigas perėmė kitas asmuo; f) skirtas namų areštas Kigalyje. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10. |
| --- | --- |

17)

Laurent Nkunda (alias a) Laurent Nkunda Bwatare, b) Laurent Nkundabatware, c) Laurent Nkunda Mahoro Batware, d) Laurent Nkunda Batware, e) General Nkunda, f) Nkunda Mihigo Laurent, g) Chairman, h) Papa Six). Gimimo data: a) 1967 02 06; b) 1967 02 02. Gimimo vieta: Šiaurės Kivu/Ručuru, KDR (jei gimimo data a)). Pilietybė: Kongo. Kita informacija: a) buvęs RCD-G generolas; b) 2006 m. įsteigė Nacionalinį liaudies gynimo kongresą; c) 1998–2006 m. Kongo demokratijos susivienijimo, Goma (RCD-G) vyresnysis pareigūnas; d) 1992–1998 m. Ruandos patriotinio fronto (RPF) pareigūnas; e) 2009 m. sausio mėn. Ruandoje suimtas Ruandos valdžios institucijų, o jo CNDP vado pareigas perėmė kitas asmuo; f) skirtas namų areštas Kigalyje. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10.

| 18) | Félicien Nsanzubukire (alias Fred Irakeza). Pareigos: FDLR-FOCA 1-ojo bataliono vadovas, yra Pietų Kivu Uvyra-Sangės rajone. Gimimo data: 1967 m. Gimimo vieta: Murama, Kininia, Rubungo, Kigalis, Ruanda. Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: a) bent nuo 1994 m. yra FDLR narys ir nuo 1998 m. spalio mėn. veikia rytinėje KDR dalyje; b) nuo 2011 m. birželio mėn. yra Magundoje, Mvengos teritorija, Pietų Kivu. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2010 12 23. |
| --- | --- |

18)

Félicien Nsanzubukire (alias Fred Irakeza). Pareigos: FDLR-FOCA 1-ojo bataliono vadovas, yra Pietų Kivu Uvyra-Sangės rajone. Gimimo data: 1967 m. Gimimo vieta: Murama, Kininia, Rubungo, Kigalis, Ruanda. Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: a) bent nuo 1994 m. yra FDLR narys ir nuo 1998 m. spalio mėn. veikia rytinėje KDR dalyje; b) nuo 2011 m. birželio mėn. yra Magundoje, Mvengos teritorija, Pietų Kivu. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2010 12 23.

| 19) | Pacifique Ntawunguka (alias a) Colonel Omega, b) Nzeri, c) Israel, d) Pacifique Ntawungula). Pareigos: FDLR-FOCA Pietų Kivu „SONOKI“ veiklos sektoriaus vadas. Gimimo data: a) 1964 01 01; b) 1964 m. (manoma). Gimimo vieta: Gasekė, Gisenio provincija, Ruanda. Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: nuo 2011 m. birželio mėn. yra Matembėje, Šiaurės Kivu. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2009 03 21. |
| --- | --- |

19)

Pacifique Ntawunguka (alias a) Colonel Omega, b) Nzeri, c) Israel, d) Pacifique Ntawungula). Pareigos: FDLR-FOCA Pietų Kivu „SONOKI“ veiklos sektoriaus vadas. Gimimo data: a) 1964 01 01; b) 1964 m. (manoma). Gimimo vieta: Gasekė, Gisenio provincija, Ruanda. Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: nuo 2011 m. birželio mėn. yra Matembėje, Šiaurės Kivu. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2009 03 21.

| 20) | James Nyakuni. Pilietybė: Ugandos. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10. |
| --- | --- |

20)

James Nyakuni. Pilietybė: Ugandos. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10.

| 21) | Stanislas Nzeyimana (alias a) Deogratias Bigaruka Izabayo, b) Bigaruka, c) Bigurura, d) Izabayo Deo, e) Jules Mateso Mlamba). Pareigos: FDLR-FOCA vado pavaduotojas. Gimimo data: a) 1966 01 01; b) 1967 m. (manoma); c) 1966 08 28. Gimimo vieta: Mugusa (Butarė), Ruanda. Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: nuo 2011 m. birželio mėn. yra Mukobervoje, Šiaurės Kivu. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2009 03 21. |
| --- | --- |

21)

Stanislas Nzeyimana (alias a) Deogratias Bigaruka Izabayo, b) Bigaruka, c) Bigurura, d) Izabayo Deo, e) Jules Mateso Mlamba). Pareigos: FDLR-FOCA vado pavaduotojas. Gimimo data: a) 1966 01 01; b) 1967 m. (manoma); c) 1966 08 28. Gimimo vieta: Mugusa (Butarė), Ruanda. Pilietybė: Ruandos. Kita informacija: nuo 2011 m. birželio mėn. yra Mukobervoje, Šiaurės Kivu. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2009 03 21.

| 22) | Dieudonné Ozia Mazio (alias a) Ozia Mazio, b) Omari, c) Mr Omari). Pareigos: Kongo įmonių federacijos (FEC) pirmininkas Aru teritorijoje. Gimimo data: 1949 06 06. Gimimo vieta: Arivara, KDR. Pilietybė: Kongo. Kita informacija: manoma, mirė Arivaroje 2008 m. rugsėjo 23 d. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10. |
| --- | --- |

22)

Dieudonné Ozia Mazio (alias a) Ozia Mazio, b) Omari, c) Mr Omari). Pareigos: Kongo įmonių federacijos (FEC) pirmininkas Aru teritorijoje. Gimimo data: 1949 06 06. Gimimo vieta: Arivara, KDR. Pilietybė: Kongo. Kita informacija: manoma, mirė Arivaroje 2008 m. rugsėjo 23 d. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10.

| 23) | Bosco Taganda (alias a) Bosco Ntaganda, b) Bosco Ntagenda, c) General Taganda, d) Lydia, e) Terminator, f) Tango, g) Tango Romeo, h) Major). Titulas: brigados generolas. Pareigos: de facto vado pavaduotojas iš eilės vykdant keletą operacijų prieš FDLR Šiaurės ir Pietų Kivu: „Umoja Wetu“, „Kimia II“ ir „Amani Leo“ (nuo 2009 m. sausio mėn.). Pilietybė: Kongo. Gimimo data: a) 1973 m.; b) 1974 m. Gimimo vieta: Bigogvė, Ruanda. Kita informacija: a) vaikystėje persikraustė į Niamitabą, Masisio teritorija, Pietų Kivu; b) nuo 2011 m. birželio mėn. gyvena Gomoje ir turi didelių ūkių Ngungo rajone, Masisio teritorijoje, Šiaurės Kivu; c) 2004 m. gruodžio 11 d., po Itūrio taikos susitarimų, prezidento dekretu paskirtas FARDC brigados generolu; d) buvęs CNDP štabo vadas, o nuo Laurent Nkunda suėmimo 2009 m. sausio mėn. tapo CNDP karo vadu; e) UPC/L karo vadas; f) CNDP štabo viršininkas. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10. |
| --- | --- |

23)

Bosco Taganda (alias a) Bosco Ntaganda, b) Bosco Ntagenda, c) General Taganda, d) Lydia, e) Terminator, f) Tango, g) Tango Romeo, h) Major). Titulas: brigados generolas. Pareigos: de facto vado pavaduotojas iš eilės vykdant keletą operacijų prieš FDLR Šiaurės ir Pietų Kivu: „Umoja Wetu“, „Kimia II“ ir „Amani Leo“ (nuo 2009 m. sausio mėn.). Pilietybė: Kongo. Gimimo data: a) 1973 m.; b) 1974 m. Gimimo vieta: Bigogvė, Ruanda. Kita informacija: a) vaikystėje persikraustė į Niamitabą, Masisio teritorija, Pietų Kivu; b) nuo 2011 m. birželio mėn. gyvena Gomoje ir turi didelių ūkių Ngungo rajone, Masisio teritorijoje, Šiaurės Kivu; c) 2004 m. gruodžio 11 d., po Itūrio taikos susitarimų, prezidento dekretu paskirtas FARDC brigados generolu; d) buvęs CNDP štabo vadas, o nuo Laurent Nkunda suėmimo 2009 m. sausio mėn. tapo CNDP karo vadu; e) UPC/L karo vadas; f) CNDP štabo viršininkas. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10.

| 24) | Innocent Zimurinda (alias Zimulinda). Titulas: pulkininkas leitenantas. Gimimo data: a) 1972 09 01; b) 1975 m. Gimimo vieta: Ngungas, Masisio teritorija, Šiaurės Kivu provincija, KDR. Titulas: pulkininkas. Pilietybė: Kongo. Kita informacija: a) 2009 m. integruotas į FARDC kaip pulkininko leitenantas, buvo brigados vadu FARDC vykdant operacijas „Kimia II“, buvo apsigyvenęs Ngungo rajone; b) 2009 m. liepos mėn. paaukštintas iki pulkininko ir tapo FARDC sektoriaus vadu Ngunge, o vėliau Kičangoje, vykdant operacijas „Kimia II“ ir „Amani Leo“; c) nors jo pavardė nebuvo įtraukta į 2010 m. gruodžio 31 d. KDR prezidento potvarkį, kuriuo buvo paskirti aukšto rango FARDC karininkai, jis de facto išlaikė vadovaujamąją poziciją FARDC 22-ajame sektoriuje Kičangoje ir dėvi naujo pavyzdžio FARDC skiriamuosius ženklus bei uniformą. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2010 12 23. |
| --- | --- |

24)

Innocent Zimurinda (alias Zimulinda). Titulas: pulkininkas leitenantas. Gimimo data: a) 1972 09 01; b) 1975 m. Gimimo vieta: Ngungas, Masisio teritorija, Šiaurės Kivu provincija, KDR. Titulas: pulkininkas. Pilietybė: Kongo. Kita informacija: a) 2009 m. integruotas į FARDC kaip pulkininko leitenantas, buvo brigados vadu FARDC vykdant operacijas „Kimia II“, buvo apsigyvenęs Ngungo rajone; b) 2009 m. liepos mėn. paaukštintas iki pulkininko ir tapo FARDC sektoriaus vadu Ngunge, o vėliau Kičangoje, vykdant operacijas „Kimia II“ ir „Amani Leo“; c) nors jo pavardė nebuvo įtraukta į 2010 m. gruodžio 31 d. KDR prezidento potvarkį, kuriuo buvo paskirti aukšto rango FARDC karininkai, jis de facto išlaikė vadovaujamąją poziciją FARDC 22-ajame sektoriuje Kičangoje ir dėvi naujo pavyzdžio FARDC skiriamuosius ženklus bei uniformą. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2010 12 23.

B.   JURIDINIAI ASMENYS, SUBJEKTAI IR ORGANIZACIJOS

| 1) | Butembo Airlines (alias BAL). Adresas: Butembas, KDR. Kita informacija: nuo 2008 m. gruodžio mėn. BAL nebeturi licencijos oro susisiekimui vykdyti KDR. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2007 04 13. |
| --- | --- |

1)

Butembo Airlines (alias BAL). Adresas: Butembas, KDR. Kita informacija: nuo 2008 m. gruodžio mėn. BAL nebeturi licencijos oro susisiekimui vykdyti KDR. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2007 04 13.

| 2) | Congomet Trading House. Adresas: Butembas, Šiaurės Kivu, KDR. Kita informacija: a) nebeegzistuoja kaip prekybos auksu bendrovė Butembe, Šiaurės Kivu; b) anksčiau įtraukta į sąrašą kaip CONGOCOM. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2007 04 13. |
| --- | --- |

2)

Congomet Trading House. Adresas: Butembas, Šiaurės Kivu, KDR. Kita informacija: a) nebeegzistuoja kaip prekybos auksu bendrovė Butembe, Šiaurės Kivu; b) anksčiau įtraukta į sąrašą kaip CONGOCOM. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2007 04 13.

| 3) | Compagnie Aérienne des Grands Lacs (CAGL) (alias Great Lakes Business Company (GLBC)). Adresas: a) CAGL: Avenue President Mobutu, Goma (CAGL taip pat turi biurą Gisenyje, Ruandoje); b) GLBC: GLBC, PO Box 315, Goma, DRC (GLBC taip pat turi biurą Gisenyje, Ruandoje). Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2007 04 13. |
| --- | --- |

3)

Compagnie Aérienne des Grands Lacs (CAGL) (alias Great Lakes Business Company (GLBC)). Adresas: a) CAGL: Avenue President Mobutu, Goma (CAGL taip pat turi biurą Gisenyje, Ruandoje); b) GLBC: GLBC, PO Box 315, Goma, DRC (GLBC taip pat turi biurą Gisenyje, Ruandoje). Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2007 04 13.

| 4) | Machanga Ltd. Adresas: Kampala, Uganda. Kita informacija: a) auksą eksportuojanti įmonė (direktoriai: Rajendra Kumar Vaya ir Hirendra M. Vaya); b) 2010 m. „Machanga“ priklausantis turtas, laikomas „Emirates Gold“ sąskaitoje, buvo įšaldytas „Bank of Nova Scotia Mocatta“ (Jungtinė Karalystė). Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2007 04 13. |
| --- | --- |

4)

Machanga Ltd. Adresas: Kampala, Uganda. Kita informacija: a) auksą eksportuojanti įmonė (direktoriai: Rajendra Kumar Vaya ir Hirendra M. Vaya); b) 2010 m. „Machanga“ priklausantis turtas, laikomas „Emirates Gold“ sąskaitoje, buvo įšaldytas „Bank of Nova Scotia Mocatta“ (Jungtinė Karalystė). Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2007 04 13.

| 5) | Tous Pour la Paix et le Développement (alias TPD). Adresas: Goma, Šiaurės Kivu, KDR. Kita informacija: a) TPD yra nevyriausybinė organizacija; b) Goma; provincijų komitetai yra Pietų Kivu, Vakarų Kasajuje, Rytų Kasajuje ir Manieroje; c) oficialiai nutraukė visą veiklą nuo 2008 m.; praktiškai, 2011 m. birželio mėn. TPD biurai veikia ir dalyvauja veikloje, susijusioje su šalies viduje perkeltų asmenų grįžimu, bendruomeninėmis susitaikymo iniciatyvomis, konfliktų dėl žemės sprendimu ir t. t. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10. |
| --- | --- |

5)

Tous Pour la Paix et le Développement (alias TPD). Adresas: Goma, Šiaurės Kivu, KDR. Kita informacija: a) TPD yra nevyriausybinė organizacija; b) Goma; provincijų komitetai yra Pietų Kivu, Vakarų Kasajuje, Rytų Kasajuje ir Manieroje; c) oficialiai nutraukė visą veiklą nuo 2008 m.; praktiškai, 2011 m. birželio mėn. TPD biurai veikia ir dalyvauja veikloje, susijusioje su šalies viduje perkeltų asmenų grįžimu, bendruomeninėmis susitaikymo iniciatyvomis, konfliktų dėl žemės sprendimu ir t. t. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2005 11 10.

| 6) | Uganda Commercial Impex (UCI) Ltd. Adresas: a) Kajoka Street, Kisemente, Kampala, Uganda; b) PO Box 22709, Kampala, Uganda. Kita informacija: a) auksą eksportuojanti įmonė (buvę direktoriai: Kunal Lodhia ir J.V. Lodhia); b) 2011 m. sausio mėn. Ugandos valdžios institucijos pranešė Komitetui, kad pagal jos laikomoms lėšoms taikomą išimtį „Emirates Gold“ sumokėjo UCI skolą „Crane Bank“ Kampaloje, todėl UCI sąskaitos buvo galutinai uždarytos. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2007 04 13.“ |
| --- | --- |

6)

Uganda Commercial Impex (UCI) Ltd. Adresas: a) Kajoka Street, Kisemente, Kampala, Uganda; b) PO Box 22709, Kampala, Uganda. Kita informacija: a) auksą eksportuojanti įmonė (buvę direktoriai: Kunal Lodhia ir J.V. Lodhia); b) 2011 m. sausio mėn. Ugandos valdžios institucijos pranešė Komitetui, kad pagal jos laikomoms lėšoms taikomą išimtį „Emirates Gold“ sumokėjo UCI skolą „Crane Bank“ Kampaloje, todėl UCI sąskaitos buvo galutinai uždarytos. Įtraukimo į sąrašą pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą data: 2007 04 13.“

---

| 1.11.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 285/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 285/6

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1098/2011

2011 m. spalio 27 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Image (Jinxiang Da Suan) (SGN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, Kinijos Liaudies Respublikos paraiška įregistruoti pavadinimą


  (Jinxiang Da Suan) paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2); |
| --- | --- |

(1)

Image

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede nurodytas pavadinimas įregistruojamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. spalio 27 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Dacian CIOLOȘ

Komisijos narys

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

1

(2)  OL C 37, 2011 2 5, p. 20.

2

---

PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

1.6 klasė.   Švieži ar perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdinės kultūros

KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKA

Image
  (Jinxiang Da Suan) (SGN)

---

| 1.11.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 285/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 285/8

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1099/2011

2011 m. spalio 27 d.

kuriuo uždraudžiama su Belgijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti jūrines plekšnes VIIf ir VIIg zonose

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2011 m. sausio 18 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 57/2011, kuriuo 2011 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose ES nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems ES laivams (2), nustatomos kvotos 2011 metams; |
| --- | --- |

(1)

2011 m. sausio 18 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 57/2011, kuriuo 2011 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose ES nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems ES laivams (2), nustatomos kvotos 2011 metams;

| (2) | remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2011 metams skirtą kvotą; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2011 metams skirtą kvotą;

| (3) | todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą, |
| --- | --- |

(3)

todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2011 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Visų pirma draudžiama po nurodytos dienos laikyti laivuose, perkelti, perkrauti arba iškrauti tų laivų sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. spalio 27 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Lowri EVANS

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinė direktorė

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  OL L 24, 2011 1 27, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Nr. | 59/T&Q |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Belgija |
| Ištekliai | PLE/7FG. |
| Rūšis | Jūrinė plekšnė (Pleuronectes platessa) |
| Zona | VIIf ir VIIg |
| Data | 2011 10 1 |

Nr.

59/T&Q

Valstybė narė

Belgija

Ištekliai

PLE/7FG.

Rūšis

Jūrinė plekšnė (Pleuronectes platessa)

Zona

VIIf ir VIIg

Data

2011 10 1

---

| 1.11.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 285/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 285/10

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1100/2011

2011 m. spalio 31 d.

kuriuo dėl veikliųjų medžiagų dikambos, difenokonazolo ir imazakvino patvirtinimo sąlygų iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), ypač į jo 13 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | veikliosios medžiagos dikamba, difenokonazolas ir imazakvinas buvo įtrauktos į Tarybos direktyvos 91/414/EEB (2) I priedą priėmus Komisijos direktyvą 2008/69/EB (3) pagal 2002 m. rugpjūčio 14 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1490/2002, nustatančio išsamias darbų programos, minėtos Tarybos direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje, trečiojo etapo įgyvendinimo taisykles ir iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 451/2000 (4), 11b straipsnyje nustatytą tvarką. Direktyvą 91/414/EEB pakeitus Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 šios medžiagos laikomos patvirtintomis pagal tą reglamentą ir yra išvardytos 2011 m. gegužės 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011, kuriuo dėl patvirtintų veikliųjų medžiagų sąrašo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (5), priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

veikliosios medžiagos dikamba, difenokonazolas ir imazakvinas buvo įtrauktos į Tarybos direktyvos 91/414/EEB (2) I priedą priėmus Komisijos direktyvą 2008/69/EB (3) pagal 2002 m. rugpjūčio 14 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1490/2002, nustatančio išsamias darbų programos, minėtos Tarybos direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje, trečiojo etapo įgyvendinimo taisykles ir iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 451/2000 (4), 11b straipsnyje nustatytą tvarką. Direktyvą 91/414/EEB pakeitus Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 šios medžiagos laikomos patvirtintomis pagal tą reglamentą ir yra išvardytos 2011 m. gegužės 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011, kuriuo dėl patvirtintų veikliųjų medžiagų sąrašo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (5), priedo A dalyje;

| (2) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1490/2002 12a straipsnį Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2010 m. gruodžio 17 d. pateikė Komisijai išvadas dėl difenokonazolo (6), dikambos (7) ir imazakvino (8) tarpusavio peržiūros. Šias išvadas valstybės narės ir Komisija apsvarstė Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete ir 2011 m. rugsėjo 27 d. pateikė kaip Komisijos difenokonazolo, dikambos ir imazakvino peržiūros ataskaitas; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1490/2002 12a straipsnį Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2010 m. gruodžio 17 d. pateikė Komisijai išvadas dėl difenokonazolo (6), dikambos (7) ir imazakvino (8) tarpusavio peržiūros. Šias išvadas valstybės narės ir Komisija apsvarstė Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete ir 2011 m. rugsėjo 27 d. pateikė kaip Komisijos difenokonazolo, dikambos ir imazakvino peržiūros ataskaitas;

| (3) | remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 12 straipsnio 2 dalimi Komisija paragino pranešėjus pateikti pastabų apie Tarnybos išvadas. Be to, remdamasi to reglamento 13 straipsnio 1 dalimi Komisija paragino pranešėjus pateikti pastabų apie dikambos, difenokonazolo ir imazakvino peržiūros ataskaitų projektus. Pranešėjai pateikė pastabas ir jos buvo atidžiai išnagrinėtos; |
| --- | --- |

(3)

remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 12 straipsnio 2 dalimi Komisija paragino pranešėjus pateikti pastabų apie Tarnybos išvadas. Be to, remdamasi to reglamento 13 straipsnio 1 dalimi Komisija paragino pranešėjus pateikti pastabų apie dikambos, difenokonazolo ir imazakvino peržiūros ataskaitų projektus. Pranešėjai pateikė pastabas ir jos buvo atidžiai išnagrinėtos;

| (4) | konstatuojama, kad veikliosios medžiagos dikamba, difenokonazolas ir imazakvinas turi būti laikomos patvirtintomis pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

(4)

konstatuojama, kad veikliosios medžiagos dikamba, difenokonazolas ir imazakvinas turi būti laikomos patvirtintomis pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009;

| (5) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 2 dalį kartu su to reglamento 6 straipsniu ir atsižvelgiant į dabartines mokslo ir technikos žinias, būtina iš dalies pakeisti dikambos, difenokonazolo ir imazakvino patvirtinimo sąlygas. Visų pirma tikslinga reikalauti papildomos patvirtinamosios informacijos; |
| --- | --- |

(5)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnio 2 dalį kartu su to reglamento 6 straipsniu ir atsižvelgiant į dabartines mokslo ir technikos žinias, būtina iš dalies pakeisti dikambos, difenokonazolo ir imazakvino patvirtinimo sąlygas. Visų pirma tikslinga reikalauti papildomos patvirtinamosios informacijos;

| (6) | todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(6)

todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (7) | prieš taikant šį reglamentą turėtų būti numatytas pakankamas laiko tarpsnis, kad valstybės narės, pranešėjai ir augalų apsaugos produktų leidimų turėtojai spėtų įvykdyti reikalavimus, atsiradusius dėl pakeistų patvirtinimo sąlygų; |
| --- | --- |

(7)

prieš taikant šį reglamentą turėtų būti numatytas pakankamas laiko tarpsnis, kad valstybės narės, pranešėjai ir augalų apsaugos produktų leidimų turėtojai spėtų įvykdyti reikalavimus, atsiradusius dėl pakeistų patvirtinimo sąlygų;

| (8) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedo A dalis iš dalies keičiama pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2012 m. gegužės 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. spalio 31 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

1

(2)  OL L 230, 1991 8 19, p. 1.

2

(3)  OL L 172, 2008 7 2, p. 9.

3

(4)  OL L 224, 2002 8 21, p. 23.

4

(5)  OL L 153, 2011 6 11, p. 1.

5

(6)  Europos maisto saugos tarnyba; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance difenoconazole. EFSA Journal 2011; 9(1):1967. [71 pp.]. doi:10.2903/j.efsa.2011.1967. Adresas internete: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

6

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance difenoconazole

(7)  Europos maisto saugos tarnyba; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dicamba. EFSA Journal 2011; 9(1):1965. [52 pp.] doi:10.2903/j.efsa.2011.1965. Adresas internete: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

7

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance dicamba

(8)  Europos maisto saugos tarnyba; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance imazaquin. EFSA Journal 2011; 9(1):1968. [57 pp.]. doi:10.2903/j.efsa.2011.1968. Adresas internete: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

8

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance imazaquin

---

PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedo A dalis iš dalies keičiama taip:

| 1) | 172 numeris, skirtas veikliajai medžiagai dikambai, pakeičiamas taip:











  Numeris | Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai | IUPAC pavadinimas | Grynumas | Patvirtinimo data | Patvirtinimo galiojimo pabaiga | Konkrečios nuostatos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „172 | Dikamba
  CAS Nr. 1918–00–9
  CIPAC Nr. 85 | 3,6-dichlor-2-metoksibenzenkarboksirūgštis | ≥ 850 g/kg | 2009 m. sausio 1 d. | 2018 m. gruodžio 31 d. | A   DALIS
  Leidžiama naudoti tik kaip herbicidą.
  B   DALIS
  Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į dikambos peržiūros ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas baigė rengti 2011 m. rugsėjo 27 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.
  Atlikdamos šį bendrą vertinimą, valstybės narės ypatingą dėmesį skiria netikslinių augalų apsaugai.
  Naudojimo sąlygose prireikus turi būti numatytos atitinkamos rizikos mažinimo priemonės.
  Pranešėjas pateikia patvirtinamąją informaciją apie:






  a) | dirvožemio transformacijos produktų, susidariusių dirvožemio inkubacijos tyrimo metu, grupės identifikavimą ir kiekybinį vertinimą; |

1)

172 numeris, skirtas veikliajai medžiagai dikambai, pakeičiamas taip:

Numeris

Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai

IUPAC pavadinimas

Grynumas

Patvirtinimo data

Patvirtinimo galiojimo pabaiga

Konkrečios nuostatos

„172

Dikamba

CAS Nr. 1918–00–9

CIPAC Nr. 85

3,6-dichlor-2-metoksibenzenkarboksirūgštis

≥ 850 g/kg

2009 m. sausio 1 d.

2018 m. gruodžio 31 d.

A   DALIS

Leidžiama naudoti tik kaip herbicidą.

B   DALIS

Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į dikambos peržiūros ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas baigė rengti 2011 m. rugsėjo 27 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.

Atlikdamos šį bendrą vertinimą, valstybės narės ypatingą dėmesį skiria netikslinių augalų apsaugai.

Naudojimo sąlygose prireikus turi būti numatytos atitinkamos rizikos mažinimo priemonės.

Pranešėjas pateikia patvirtinamąją informaciją apie:

a)

dirvožemio transformacijos produktų, susidariusių dirvožemio inkubacijos tyrimo metu, grupės identifikavimą ir kiekybinį vertinimą;

| b) | galimybę plisti atmosferoje dideliais atstumais. |
| --- | --- |

b)

galimybę plisti atmosferoje dideliais atstumais.

Pranešėjas valstybėms narėms, Komisijai ir Tarnybai šią informaciją pateikia iki 2013 m. lapkričio 30 d.“

| 2) | 173 numeris, skirtas veikliajai medžiagai difenokonazoliui, pakeičiamas taip:











  Numeris | Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai | IUPAC pavadinimas | Grynumas | Patvirtinimo data | Patvirtinimo galiojimo pabaiga | Konkrečios nuostatos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „173 | Difenokonazolas
  CAS Nr. 119446–68–3
  CIPAC Nr. 687 | 3-chlor-4-[(2RS,4RS;2RS,4SR)-4-metil-2-(1H-1,2,4-triazol-1-ilmetil)-1,3-dioksolan-2-il]fenil 4-chlorfenilo eteris | ≥ 940 g/kg
  Didžiausias tolueno kiekis: 5 g/kg | 2009 m. sausio 1 d. | 2018 m. gruodžio 31 d. | A   DALIS
  Leidžiama naudoti tik kaip fungicidą.
  B   DALIS
  Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į difenokonazoloperžiūros ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas baigė rengti 2011 m. rugsėjo 27 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.
  Atlikdamos šį bendrą vertinimą, valstybės narės ypatingą dėmesį skiria vandens organizmų apsaugai.
  Naudojimo sąlygose prireikus turi būti numatytos atitinkamos rizikos mažinimo priemonės.
  Pranešėjas pateikia patvirtinamąją informaciją apie:






  a) | papildomus duomenis, susijusius su techninės medžiagos specifikacijomis; |

2)

173 numeris, skirtas veikliajai medžiagai difenokonazoliui, pakeičiamas taip:

Numeris

Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai

IUPAC pavadinimas

Grynumas

Patvirtinimo data

Patvirtinimo galiojimo pabaiga

Konkrečios nuostatos

„173

Difenokonazolas

CAS Nr. 119446–68–3

CIPAC Nr. 687

3-chlor-4-[(2RS,4RS;2RS,4SR)-4-metil-2-(1H-1,2,4-triazol-1-ilmetil)-1,3-dioksolan-2-il]fenil 4-chlorfenilo eteris

≥ 940 g/kg

Didžiausias tolueno kiekis: 5 g/kg

2009 m. sausio 1 d.

2018 m. gruodžio 31 d.

A   DALIS

Leidžiama naudoti tik kaip fungicidą.

B   DALIS

Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į difenokonazoloperžiūros ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas baigė rengti 2011 m. rugsėjo 27 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.

Atlikdamos šį bendrą vertinimą, valstybės narės ypatingą dėmesį skiria vandens organizmų apsaugai.

Naudojimo sąlygose prireikus turi būti numatytos atitinkamos rizikos mažinimo priemonės.

Pranešėjas pateikia patvirtinamąją informaciją apie:

a)

papildomus duomenis, susijusius su techninės medžiagos specifikacijomis;

| b) | triazolo metabolitų darinių (TDM) likučius pirminiuose kultūriniuose augaluose, sėjomainos būdu auginamuose kultūriniuose augaluose, perdirbtuose produktuose ir gyvūniniuose produktuose; |
| --- | --- |

b)

triazolo metabolitų darinių (TDM) likučius pirminiuose kultūriniuose augaluose, sėjomainos būdu auginamuose kultūriniuose augaluose, perdirbtuose produktuose ir gyvūniniuose produktuose;

| c) | galimą žalingą veikliosios medžiagos ir metabolito CGA 205375 (1) poveikį žuvų endokrininei sistemai (žuvų viso gyvavimo ciklo tyrimas) ir nuolatinę riziką sliekams; |
| --- | --- |

c)

galimą žalingą veikliosios medžiagos ir metabolito CGA 205375 (1) poveikį žuvų endokrininei sistemai (žuvų viso gyvavimo ciklo tyrimas) ir nuolatinę riziką sliekams;

| d) | galimą kintamo izomerų santykio techninėje medžiagoje poveikį ir izomerų mišinio preferencinio skilimo ir (arba) konversijos poveikį darbuotojas keliamos rizikos vertinimui, vartotojams keliamos rizikos vertinimui ir aplinkai. |
| --- | --- |

d)

galimą kintamo izomerų santykio techninėje medžiagoje poveikį ir izomerų mišinio preferencinio skilimo ir (arba) konversijos poveikį darbuotojas keliamos rizikos vertinimui, vartotojams keliamos rizikos vertinimui ir aplinkai.

a) punkte nurodytą informaciją pranešėjas valstybėms narėms, Komisijai ir Tarnybai pateikia iki 2012 m. gegužės 31 d., b) ir c) punktuose nurodytą informaciją – iki 2013 m. lapkričio 30 d., o d) punkte nurodytą informaciją – per dvejus metus nuo specialių gairių priėmimo.“

| 3) | 175 numeris, skirtas veikliajai medžiagai imazakvinui, pakeičiamas taip:











  Numeris | Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai | IUPAC pavadinimas | Grynumas | Patvirtinimo data | Patvirtinimo galiojimo pabaiga | Konkrečios nuostatos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „175 | Imazakvinas
  CAS Nr. 81335–37–7
  CIPAC Nr. 699 | 2-[(RS)-4-izopropil-4-metil-5-okso-2-imidazolin-2-il]chinolin-3-karboksirūgštis | ≥ 960 g/kg (racematas) | 2009 m. sausio 1 d. | 2018 m. gruodžio 31 d. | A   DALIS
  Galima leisti naudoti tik kaip augalų augimo reguliatorių.
  B   DALIS
  Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į imazakvinoperžiūros ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas baigė rengti 2011 m. rugsėjo 27 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.
  Pranešėjas pateikia patvirtinamąją informaciją apie:






  a) | papildomus duomenis, susijusius su techninės medžiagos specifikacijomis; |

3)

175 numeris, skirtas veikliajai medžiagai imazakvinui, pakeičiamas taip:

Numeris

Įprastas pavadinimas, identifikavimo numeriai

IUPAC pavadinimas

Grynumas

Patvirtinimo data

Patvirtinimo galiojimo pabaiga

Konkrečios nuostatos

„175

Imazakvinas

CAS Nr. 81335–37–7

CIPAC Nr. 699

2-[(RS)-4-izopropil-4-metil-5-okso-2-imidazolin-2-il]chinolin-3-karboksirūgštis

≥ 960 g/kg (racematas)

2009 m. sausio 1 d.

2018 m. gruodžio 31 d.

A   DALIS

Galima leisti naudoti tik kaip augalų augimo reguliatorių.

B   DALIS

Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į imazakvinoperžiūros ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas baigė rengti 2011 m. rugsėjo 27 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.

Pranešėjas pateikia patvirtinamąją informaciją apie:

a)

papildomus duomenis, susijusius su techninės medžiagos specifikacijomis;

| b) | galimą kintamo izomerų santykio techninėje medžiagoje poveikį ir izomerų mišinio preferencinio skilimo ir (arba) konversijos poveikį darbuotojams keliamos rizikos vertinimui, vartotojams keliamos rizikos vertinimui ir aplinkai. |
| --- | --- |

b)

galimą kintamo izomerų santykio techninėje medžiagoje poveikį ir izomerų mišinio preferencinio skilimo ir (arba) konversijos poveikį darbuotojams keliamos rizikos vertinimui, vartotojams keliamos rizikos vertinimui ir aplinkai.

a) punkte nurodytą informaciją pranešėjas valstybėms narėms, Komisijai ir Tarnybai pateikia iki 2012 m. gegužės 31 d., o b) punkte nurodytą informaciją – per dvejus metus nuo specialių gairių priėmimo.“

---

(1)  1-[2-[2-chlor-4-(4-chlor-fenoksi)-fenil]-2–1H-[1,2,4]triazol-il]-etanolis.

---

| 1.11.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 285/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 285/15

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1101/2011

2011 m. spalio 31 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. lapkričio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. spalio 31 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 82,9 |
| MA | 44,5 |
| MK | 60,2 |
| TR | 67,1 |
| ZZ | 63,7 |
| 0707 00 05 | EG | 151,1 |
| JO | 191,6 |
| TR | 150,5 |
| ZZ | 164,4 |
| 0709 90 70 | TR | 129,6 |
| ZZ | 129,6 |
| 0805 50 10 | AR | 55,2 |
| CL | 76,1 |
| TR | 59,0 |
| ZA | 84,2 |
| ZZ | 68,6 |
| 0806 10 10 | BR | 231,1 |
| CL | 71,4 |
| TR | 132,1 |
| US | 252,5 |
| ZA | 67,9 |
| ZZ | 151,0 |
| 0808 10 80 | AR | 48,0 |
| BR | 86,4 |
| CA | 92,8 |
| NZ | 118,9 |
| US | 86,2 |
| ZA | 121,2 |
| ZZ | 92,3 |
| 0808 20 50 | CN | 70,6 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 100,5 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

82,9

MA

44,5

MK

60,2

TR

67,1

ZZ

63,7

0707 00 05

EG

151,1

JO

191,6

TR

150,5

ZZ

164,4

0709 90 70

TR

129,6

ZZ

129,6

0805 50 10

AR

55,2

CL

76,1

TR

59,0

ZA

84,2

ZZ

68,6

0806 10 10

BR

231,1

CL

71,4

TR

132,1

US

252,5

ZA

67,9

ZZ

151,0

0808 10 80

AR

48,0

BR

86,4

CA

92,8

NZ

118,9

US

86,2

ZA

121,2

ZZ

92,3

0808 20 50

CN

70,6

TR

130,3

ZZ

100,5

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 1.11.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 285/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 285/17

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1102/2011

2011 m. spalio 31 d.

kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2011 m. lapkričio 1 d.

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2010 m. liepos 20 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 642/2010 dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos; |
| --- | --- |

(1)

reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos;

| (2) | reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos; |
| --- | --- |

(2)

reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos;

| (3) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 5 straipsnyje nurodyta tvarka; |
| --- | --- |

(3)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 5 straipsnyje nurodyta tvarka;

| (4) | reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2011 m. lapkričio 1 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji, |
| --- | --- |

(4)

reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2011 m. lapkričio 1 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nuo 2011 m. lapkričio 1 d. importo muitai grūdų sektoriuje, numatyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, yra nustatomi šio reglamento I priede, remiantis II priede pateikta informacija.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. lapkričio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. spalio 31 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 187, 2010 7 21, p. 5.

2

---

I PRIEDAS

Produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, importo muitai, taikomi nuo 2011 m. lapkričio 1 d.

| KN kodas | Prekių pavadinimas | Importo muitas (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės | 0,00 |
| vidutinės kokybės | 0,00 |
| žemos kokybės | 0,00 |
| 1001 90 91 | Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUGIAI | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai | 0,00 |

KN kodas

Prekių pavadinimas

Importo muitas (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės

0,00

vidutinės kokybės

0,00

žemos kokybės

0,00

1001 90 91

Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai

0,00

ex 1001 90 99

Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai

0,00

1002 00 00

RUGIAI

0,00

1005 10 90

KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus

0,00

1005 90 00

KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2)

0,00

1007 00 90

Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

0,00

---

(1)  Prekių, kurios į Sąjungą atgabenamos per Atlanto vandenyną arba per Sueco kanalą (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 4 dalis), importuotojui muitas gali būti sumažintas:

| — | 3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje arba Juodojoje jūroje, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje arba Juodojoje jūroje,

| — | 2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje.

(2)  Importuotojui muitas gali būti sumažintas vienoda 24 EUR/t suma, jei laikomasi Reglamento (ES) Nr. 642/2010 3 straipsnyje nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

I priede nustatyto muito apskaičiavimo komponentai

17.10.2011-28.10.2011

| 1. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Paprastieji kviečiai (1) | Kukurūzai | Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės | Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2) | Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3) |
| Prekių birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Kotiruojama | 255,94 | 183,46 | — | — | — |
| FOB kaina JAV | — | — | 351,22 | 341,22 | 321,22 |
| Meksikos įlankos priedas | — | 17,04 | — | — | — |
| Didžiųjų ežerų priedas | 20,99 | — | — | — | — |

1.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:

(EUR/t)

Paprastieji kviečiai (1)

Kukurūzai

Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės

Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2)

Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3)

Prekių birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Kotiruojama

255,94

183,46

—

—

—

FOB kaina JAV

—

—

351,22

341,22

321,22

Meksikos įlankos priedas

—

17,04

—

—

—

Didžiųjų ežerų priedas

20,99

—

—

—

—

| 2. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:






  Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas: | 19,60 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas: | 52,90 EUR/t |

2.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:

Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas:

19,60 EUR/t

Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas:

52,90 EUR/t

---

(1)  Įtraukta 14 EUR/t priemoka (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).

(2)  10 EUR/t nuolaida (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).

(3)  30 EUR/t nuolaida (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).

---

| 1.11.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 285/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 285/20

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1103/2011

2011 m. spalio 31 d.

kuriuo iš dalies keičiamos įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 971/2011 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2011/12 prekybos metais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio, 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2011/12 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 971/2011 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1092/2011 (4); |
| --- | --- |

(1)

tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2011/12 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 971/2011 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1092/2011 (4);

| (2) | šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2011/12 prekybos metams, numatyti įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 971/2011, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. lapkričio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. spalio 31 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 254, 2011 9 30, p. 12.

3

(4)  OL L 281, 2011 10 28, p. 25.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95, tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2011 m. lapkričio 1 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto |
| 1701 11 10 (1) | 46,76 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 46,76 | 0,88 |
| 1701 12 10 (1) | 46,76 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 46,76 | 0,58 |
| 1701 91 00 (2) | 49,57 | 2,60 |
| 1701 99 10 (2) | 49,57 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,57 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

KN kodas

Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

1701 11 10 (1)

46,76

0,00

1701 11 90 (1)

46,76

0,88

1701 12 10 (1)

46,76

0,00

1701 12 90 (1)

46,76

0,58

1701 91 00 (2)

49,57

2,60

1701 99 10 (2)

49,57

0,00

1701 99 90 (2)

49,57

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

(2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

(3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.

---

SPRENDIMAI

| 1.11.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 285/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 285/22

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2011 m. spalio 10 d.

kuriuo prieštaraujama tam, kad Europos Komisija priimtų Direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/43/EB nuostatos dėl su gynyba susijusių produktų sąrašo, projektą

(2011/713/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (1), ypač į jo 5a straipsnio 3 dalies b punktą,

atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (2),

atsižvelgdama į Komisijos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/43/EB, projektą, kurį Komisija 2011 m. liepos 15 d. pateikė Tarybai tikrinti pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 3 dalies a punktą,

kadangi:

Komisijos pateiktu direktyvos projektu viršijami pagrindiniame akte numatyti įgyvendinimo įgaliojimai, reikalaujant, kad valstybės narės praneštų apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones pateikdamos atitikties lenteles,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Taryba pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 3 dalies b punktą prieštarauja, kad Komisija priimtų Direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/43/EB, projektą, kurį Komisija pateikė Tarybai tikrinti pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 3 dalies a punktą.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2011 m. spalio 10 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. KRASZEWSKI

---

(1)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

1

(2)  OL L 146, 2009 6 10, p. 1.

2

---

| 1.11.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 285/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 285/23

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2011 m. spalio 11 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 1999/70/EB dėl nacionalinių centrinių bankų išorės auditorių nuostatos dėl Banco de Portugal išorės auditorių

(2011/714/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtą Protokolą dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto, ypač į jo 27.1 straipsnį,

atsižvelgdama į 2011 m. rugpjūčio 25 d. Europos Centrinio Banko rekomendaciją ECB/2011/11, skirtą Europos Sąjungos Tarybai dėl Banco de Portugal išorės auditoriaus (1),

kadangi:

| (1) | Europos Centrinio Banko (toliau – ECB) ir Eurosistemos nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą turi atlikti nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba; |
| --- | --- |

(1)

Europos Centrinio Banko (toliau – ECB) ir Eurosistemos nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą turi atlikti nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba;

| (2) | dabartinių Banco de Portugal išorės auditorių įgaliojimai baigėsi atlikus 2010 finansinių metų auditą. Todėl būtina paskirti išorės auditorius nuo 2011 finansinių metų; |
| --- | --- |

(2)

dabartinių Banco de Portugal išorės auditorių įgaliojimai baigėsi atlikus 2010 finansinių metų auditą. Todėl būtina paskirti išorės auditorius nuo 2011 finansinių metų;

| (3) | Banco de Portugal išorės auditoriais 2011–2016 finansiniams metams pasirinko PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda.; |
| --- | --- |

(3)

Banco de Portugal išorės auditoriais 2011–2016 finansiniams metams pasirinko PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda.;

| (4) | ECB valdančioji taryba rekomendavo, kad PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. turėtų būti paskirti Banco de Portugal išorės auditoriais 2011–2016 finansiniams metams; |
| --- | --- |

(4)

ECB valdančioji taryba rekomendavo, kad PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. turėtų būti paskirti Banco de Portugal išorės auditoriais 2011–2016 finansiniams metams;

| (5) | reikėtų vadovautis ECB valdančiosios tarybos rekomendacija ir atitinkamai iš dalies pakeisti Tarybos sprendimą 1999/70/EB (2), |
| --- | --- |

(5)

reikėtų vadovautis ECB valdančiosios tarybos rekomendacija ir atitinkamai iš dalies pakeisti Tarybos sprendimą 1999/70/EB (2),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 1999/70/EB 1 straipsnio 10 dalis pakeičiama taip:

„10.   PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. patvirtinami Banco de Portugal išorės auditoriais 2011–2016 finansiniams metams.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Europos Centriniam Bankui.

Priimta Liuksemburge 2011 m. spalio 11 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OL C 258, 2011 9 2, p. 1.

1

(2)  OL L 22, 1999 1 29, p. 69.

2

---

| 1.11.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 285/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 285/24

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2011 m. spalio 27 d.

dėl automatinio keitimosi DNR duomenimis Latvijoje pradžios

(2011/715/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį ir 25 straipsnį,

atsižvelgdama į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR įgyvendinimo (2), ypač į jo 20 straipsnį ir priedo 4 skyrių,

kadangi:

| (1) | pagal Protokolą dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties, Sąjungos institucijų, organų ir įstaigų aktų, priimtų prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai, teisinė galia išlieka tol, kol įgyvendinant Sutartis tie aktai nepanaikinami, neanuliuojami arba iš dalies nepakeičiami; |
| --- | --- |

(1)

pagal Protokolą dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties, Sąjungos institucijų, organų ir įstaigų aktų, priimtų prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai, teisinė galia išlieka tol, kol įgyvendinant Sutartis tie aktai nepanaikinami, neanuliuojami arba iš dalies nepakeičiami;

| (2) | todėl taikytinas Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnis, ir Taryba turi vieningai nuspręsti, ar valstybės narės yra įgyvendinusios to sprendimo 6 skyriaus nuostatas; |
| --- | --- |

(2)

todėl taikytinas Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnis, ir Taryba turi vieningai nuspręsti, ar valstybės narės yra įgyvendinusios to sprendimo 6 skyriaus nuostatas;

| (3) | Sprendimo 2008/616/TVR 20 straipsnyje nustatyta, kad Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnio 2 dalyje nurodyti sprendimai turi būti priimami remiantis įvertinimo ataskaita, kuri grindžiama klausimynu. Kalbant apie automatinį keitimąsi duomenimis pagal Sprendimo 2008/615/TVR 2 skyrių, įvertinimo ataskaita turi būti grindžiama vertinimo vizito ir bandomojo sistemos patikrinimo rezultatais; |
| --- | --- |

(3)

Sprendimo 2008/616/TVR 20 straipsnyje nustatyta, kad Sprendimo 2008/615/TVR 25 straipsnio 2 dalyje nurodyti sprendimai turi būti priimami remiantis įvertinimo ataskaita, kuri grindžiama klausimynu. Kalbant apie automatinį keitimąsi duomenimis pagal Sprendimo 2008/615/TVR 2 skyrių, įvertinimo ataskaita turi būti grindžiama vertinimo vizito ir bandomojo sistemos patikrinimo rezultatais;

| (4) | vadovaudamasi Sprendimo 2008/615/TVR 36 straipsnio 2 dalimi, Latvija pranešė Tarybos Generaliniam sekretoriatui apie nacionalines DNR analizės duomenų rinkmenas, kurioms taikomi to sprendimo 2–6 straipsniai, ir apie to sprendimo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas automatinės paieškos sąlygas; |
| --- | --- |

(4)

vadovaudamasi Sprendimo 2008/615/TVR 36 straipsnio 2 dalimi, Latvija pranešė Tarybos Generaliniam sekretoriatui apie nacionalines DNR analizės duomenų rinkmenas, kurioms taikomi to sprendimo 2–6 straipsniai, ir apie to sprendimo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas automatinės paieškos sąlygas;

| (5) | vadovaujantis Sprendimo 2008/616/TVR priedo 4 skyriaus 1.1 punktu, atitinkama Tarybos darbo grupė parengia klausimyną dėl kiekvieno automatinio keitimosi duomenimis, ir kai valstybė narė mano, kad ji atitinka keitimosi atitinkamos duomenų kategorijos duomenimis sąlygas, ji turi atsakyti į atitinkamo klausimyno klausimus; |
| --- | --- |

(5)

vadovaujantis Sprendimo 2008/616/TVR priedo 4 skyriaus 1.1 punktu, atitinkama Tarybos darbo grupė parengia klausimyną dėl kiekvieno automatinio keitimosi duomenimis, ir kai valstybė narė mano, kad ji atitinka keitimosi atitinkamos duomenų kategorijos duomenimis sąlygas, ji turi atsakyti į atitinkamo klausimyno klausimus;

| (6) | Latvija atsakė į klausimyno apie duomenų apsaugą ir klausimyno apie keitimąsi DNR duomenimis klausimus; |
| --- | --- |

(6)

Latvija atsakė į klausimyno apie duomenų apsaugą ir klausimyno apie keitimąsi DNR duomenimis klausimus;

| (7) | Latvija sėkmingai atliko bandomąjį sistemos patikrinimą su Vokietija; |
| --- | --- |

(7)

Latvija sėkmingai atliko bandomąjį sistemos patikrinimą su Vokietija;

| (8) | buvo surengtas vertinimo vizitas Latvijoje, o Vokietijos vertinimo grupė parengė šio vertinimo vizito ataskaitą bei pateikė ją atitinkamai Tarybos darbo grupei; |
| --- | --- |

(8)

buvo surengtas vertinimo vizitas Latvijoje, o Vokietijos vertinimo grupė parengė šio vertinimo vizito ataskaitą bei pateikė ją atitinkamai Tarybos darbo grupei;

| (9) | Tarybai pateikta bendra įvertinimo ataskaita, kurioje apibendrinami klausimyno, vertinimo vizito ir keitimosi DNR duomenimis sistemos bandomojo patikrinimo rezultatai, |
| --- | --- |

(9)

Tarybai pateikta bendra įvertinimo ataskaita, kurioje apibendrinami klausimyno, vertinimo vizito ir keitimosi DNR duomenimis sistemos bandomojo patikrinimo rezultatai,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Automatinės DNR duomenų paieškos ir lyginimo srityje Latvija visiškai įgyvendino bendrąsias Sprendimo 2008/615/TVR 6 skyriaus nuostatas dėl duomenų apsaugos ir nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos turi teisę gauti bei teikti asmens duomenis pagal to sprendimo 3 ir 4 straipsnius.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2011 m. spalio 27 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. MILLER

---

(1)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

1

(2)  OL L 210, 2008 8 6, p. 12.

2

---

| 1.11.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 285/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 285/25

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. gegužės 24 d.

dėl valstybės pagalbos C 16/10 (ex NN 22/10, ex CP 318/09), kurią Graikija suteikė kai kuriems Graikijos lošimo namams

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 3504)

(Tekstas autentiškas tik graikų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2011/716/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2009 m. liepos 8 d. konsorciumas DAET Loutraki AE – Club Hotel Loutraki AE (toliau – skundo pateikėjas arba Loutraki) (2) pateikė Komisijai skundą dėl Graikijos teisės aktų, kuriais nustatoma įėjimo į lošimo namus mokesčių sistema, ir teigė, kad šia sistema trims veiklos vykdytojams, konkrečiai – Regency Casino Mont Parnès, Corfu casino ir Regency Casino Thessaloniki
   (3), suteikta valstybės pagalba. 2009 m. spalio 7 d. elektroniniu raštu skundo pateikėjas nurodė neprieštaraujantis, kad būtų atskleista jo tapatybė. 2009 m. spalio 14 d. įvyko Komisijos darbuotojų ir skundo pateikėjo atstovų susitikimas. 2009 m. spalio 26 d. raštu skundo pateikėjas pateikė papildomos informacijos savo skundui pagrįsti. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. liepos 8 d. konsorciumas DAET Loutraki AE – Club Hotel Loutraki AE (toliau – skundo pateikėjas arba Loutraki) (2) pateikė Komisijai skundą dėl Graikijos teisės aktų, kuriais nustatoma įėjimo į lošimo namus mokesčių sistema, ir teigė, kad šia sistema trims veiklos vykdytojams, konkrečiai – Regency Casino Mont Parnès, Corfu casino ir Regency Casino Thessaloniki
   (3), suteikta valstybės pagalba. 2009 m. spalio 7 d. elektroniniu raštu skundo pateikėjas nurodė neprieštaraujantis, kad būtų atskleista jo tapatybė. 2009 m. spalio 14 d. įvyko Komisijos darbuotojų ir skundo pateikėjo atstovų susitikimas. 2009 m. spalio 26 d. raštu skundo pateikėjas pateikė papildomos informacijos savo skundui pagrįsti.

| (2) | 2009 m. spalio 21 d. Komisija persiuntė skundą Graikijai ir paprašė jos patikslinti jos iškeltus klausimus. 2009 m. lapkričio 17 d. raštu Graikija paprašė daugiau laiko atsakymui, ir Komisija 2009 m. lapkričio 18 d. el. raštu šį prašymą patenkino. Graikija Komisijai atsakė 2009 m. lapkričio 27 d. |
| --- | --- |

(2)

2009 m. spalio 21 d. Komisija persiuntė skundą Graikijai ir paprašė jos patikslinti jos iškeltus klausimus. 2009 m. lapkričio 17 d. raštu Graikija paprašė daugiau laiko atsakymui, ir Komisija 2009 m. lapkričio 18 d. el. raštu šį prašymą patenkino. Graikija Komisijai atsakė 2009 m. lapkričio 27 d.

| (3) | 2009 m. gruodžio 15 d. Komisija persiuntė Graikijos atsakymą skundo pateikėjui. 2009 m. gruodžio 29 d. skundo pateikėjas pateikė pastabas dėl Graikijos atsakymo. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. gruodžio 15 d. Komisija persiuntė Graikijos atsakymą skundo pateikėjui. 2009 m. gruodžio 29 d. skundo pateikėjas pateikė pastabas dėl Graikijos atsakymo.

| (4) | 2010 m. vasario 25 d. bei kovo 4 ir 23 d. Komisija paprašė Graikijos pateikti papildomos informacijos; Graikija į šiuos prašymus atsakė 2010 m. kovo 10 d. bei balandžio 1 ir 21 d. |
| --- | --- |

(4)

2010 m. vasario 25 d. bei kovo 4 ir 23 d. Komisija paprašė Graikijos pateikti papildomos informacijos; Graikija į šiuos prašymus atsakė 2010 m. kovo 10 d. bei balandžio 1 ir 21 d.

| (5) | 2010 m. liepos 6 d. sprendimu (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) Komisija Graikijai pranešė pradedanti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje numatytą oficialią tyrimo procedūrą dėl Graikijos įgyvendintos priemonės, t. y. mažesnio mokesčio tarifo nustatymo įėjimui į kai kuriuos lošimo namus. Sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, o suinteresuotųjų šalių paprašyta pateikti pastabas (4). |
| --- | --- |

(5)

2010 m. liepos 6 d. sprendimu (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) Komisija Graikijai pranešė pradedanti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje numatytą oficialią tyrimo procedūrą dėl Graikijos įgyvendintos priemonės, t. y. mažesnio mokesčio tarifo nustatymo įėjimui į kai kuriuos lošimo namus. Sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, o suinteresuotųjų šalių paprašyta pateikti pastabas (4).

| (6) | 2010 m. rugpjūčio 9 d. raštu Graikija paprašė pratęsti atsakymo terminą, ir Komisija 2010 m. rugpjūčio 18 d. raštu šį prašymą patenkino. Komisija Graikijos pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą gavo 2010 m. spalio 6 d.2010 m. spalio 12 d. Graikijos institucijos pateikė papildomos informacijos dėl ginčijamos priemonės. |
| --- | --- |

(6)

2010 m. rugpjūčio 9 d. raštu Graikija paprašė pratęsti atsakymo terminą, ir Komisija 2010 m. rugpjūčio 18 d. raštu šį prašymą patenkino. Komisija Graikijos pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą gavo 2010 m. spalio 6 d.2010 m. spalio 12 d. Graikijos institucijos pateikė papildomos informacijos dėl ginčijamos priemonės.

| (7) | Pradėjusi tyrimą, Komisija gavo dviejų suinteresuotųjų šalių pastabas: Mont Parnès lošimo namų, vieno iš priemonės naudos gavėjų, atstovų 2010 m. rugpjūčio 4 d. raštu ir privačių Lutrakio lošimo namų atstovų 2010 m. spalio 8 ir 25 d. raštais. |
| --- | --- |

(7)

Pradėjusi tyrimą, Komisija gavo dviejų suinteresuotųjų šalių pastabas: Mont Parnès lošimo namų, vieno iš priemonės naudos gavėjų, atstovų 2010 m. rugpjūčio 4 d. raštu ir privačių Lutrakio lošimo namų atstovų 2010 m. spalio 8 ir 25 d. raštais.

| (8) | 2010 m. spalio 29 d. raštu Komisija persiuntė šias pastabas Graikijos institucijoms, kad suteiktų joms galimybę į jas atsakyti. 2010 m. gruodžio 6 d. raštu Graikijos institucijos pateikė pastabas dėl trečiųjų asmenų pastabų, kuriomis, be kita ko, siekta išsiaiškinti kai kuriuos nagrinėjamos sistemos taikymo ir bylos analizei reikšmingų Graikijos teisės aktų aiškinimo aspektus. |
| --- | --- |

(8)

2010 m. spalio 29 d. raštu Komisija persiuntė šias pastabas Graikijos institucijoms, kad suteiktų joms galimybę į jas atsakyti. 2010 m. gruodžio 6 d. raštu Graikijos institucijos pateikė pastabas dėl trečiųjų asmenų pastabų, kuriomis, be kita ko, siekta išsiaiškinti kai kuriuos nagrinėjamos sistemos taikymo ir bylos analizei reikšmingų Graikijos teisės aktų aiškinimo aspektus.

II.   VERTINAMA PRIEMONĖ

II.1.   Priemonė

| (9) | Vertintiną priemonę sudaro mokestinė diskriminacija tam tikrų lošimo namų naudai, Graikijos valdžios institucijoms vienu metu taikant įvairias iš dalies privalomas nuostatas, pagal kurias:






  — | nustatomas vienodas 80 % įėjimo bilietų kainos mokestis, ir |
| --- | --- | --- |

(9)

Vertintiną priemonę sudaro mokestinė diskriminacija tam tikrų lošimo namų naudai, Graikijos valdžios institucijoms vienu metu taikant įvairias iš dalies privalomas nuostatas, pagal kurias:

—

nustatomas vienodas 80 % įėjimo bilietų kainos mokestis, ir

| — | valstybiniams ir privatiems lošimo namams nustatomos skirtingos reguliuojamos kainos, t. y. 6 EUR valstybiniams lošimo namams ir 15 EUR privatiems lošimo namams, |
| --- | --- |

—

valstybiniams ir privatiems lošimo namams nustatomos skirtingos reguliuojamos kainos, t. y. 6 EUR valstybiniams lošimo namams ir 15 EUR privatiems lošimo namams,

ir taip privatūs lošimo namai atsiduria konkurenciniu požiūriu nepalankesnėje padėtyje (5).

| (10) | Priemonė yra naudinga valstybiniams lošimo namams ir vieniems privatiems Salonikų lošimo namams, kuriuos taikant išimtį buvo leista vertinti taip pat kaip valstybinius lošimo namus, kaip išsamiau paaiškinta toliau. |
| --- | --- |

(10)

Priemonė yra naudinga valstybiniams lošimo namams ir vieniems privatiems Salonikų lošimo namams, kuriuos taikant išimtį buvo leista vertinti taip pat kaip valstybinius lošimo namus, kaip išsamiau paaiškinta toliau.

II.2.   Pagalbos gavėjai

| (11) | Nagrinėjamos priemonės naudos gavėjai yra šie Graikijos lošimo namai: Mont Parnès
   (6), Salonikų (7), Korfu (8) ir Rodo (9). |
| --- | --- |

(11)

Nagrinėjamos priemonės naudos gavėjai yra šie Graikijos lošimo namai: Mont Parnès
   (6), Salonikų (7), Korfu (8) ir Rodo (9).

| (12) | Tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, mažesnė 6 EUR reguliuojamoji įėjimo kaina buvo taikoma tik trims Graikijos lošimo namams: Mont Parnès, kurio 49 % akcijų buvo privatizuota, o 51 % akcijų tebebuvo kontroliuojama valstybės; valstybiniais laikytiems privatiems Salonikų lošimo namams; ir valstybiniams lošimo namams Korfu. Rodo ir Korfu lošimo namams priemonė nebetaikoma atitinkamai nuo 1999 m. balandžio mėn. (10) ir 2010 m. rugpjūčio mėn. (11), nes juos visiškai privatizavus jie pakėlė įėjimo kainą. |
| --- | --- |

(12)

Tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, mažesnė 6 EUR reguliuojamoji įėjimo kaina buvo taikoma tik trims Graikijos lošimo namams: Mont Parnès, kurio 49 % akcijų buvo privatizuota, o 51 % akcijų tebebuvo kontroliuojama valstybės; valstybiniais laikytiems privatiems Salonikų lošimo namams; ir valstybiniams lošimo namams Korfu. Rodo ir Korfu lošimo namams priemonė nebetaikoma atitinkamai nuo 1999 m. balandžio mėn. (10) ir 2010 m. rugpjūčio mėn. (11), nes juos visiškai privatizavus jie pakėlė įėjimo kainą.

II.3.   Atitinkamos Graikijos teisės nuostatos

| (13) | Prieš liberalizuojant rinką 1994 metais Graikijoje veikė tik trys– Mont Parnès, Korfu ir Rodo lošimo namai. Tuo metu lošimo namai buvo valstybės įmonės ir juos kaip valstybei priklausančius klubus valdė Graikijos turizmo biuras (EOT) (12). Įėjimo į šiuos lošimo namus kaina buvo nustatoma EOT Generalinio sekretoriato sprendimu tokia tvarka (13):






  — | Mont Parnès: 1991 m. EOT nustatė 2 000 GRD (maždaug 6 EUR) įėjimo į šiuos lošimo namus kainą (14), |
| --- | --- | --- |

(13)

Prieš liberalizuojant rinką 1994 metais Graikijoje veikė tik trys– Mont Parnès, Korfu ir Rodo lošimo namai. Tuo metu lošimo namai buvo valstybės įmonės ir juos kaip valstybei priklausančius klubus valdė Graikijos turizmo biuras (EOT) (12). Įėjimo į šiuos lošimo namus kaina buvo nustatoma EOT Generalinio sekretoriato sprendimu tokia tvarka (13):

—

Mont Parnès: 1991 m. EOT nustatė 2 000 GRD (maždaug 6 EUR) įėjimo į šiuos lošimo namus kainą (14),

| — | Korfu: 1992 m. EOT nustatė 1 500 GRD įėjimo kainą, o 1997 m. ją padidino iki 2 000 GRD, |
| --- | --- |

—

Korfu: 1992 m. EOT nustatė 1 500 GRD įėjimo kainą, o 1997 m. ją padidino iki 2 000 GRD,

| — | Rodas: 1992 m. EOT nustatė 1 500 GRD įėjimo kainą. |
| --- | --- |

—

Rodas: 1992 m. EOT nustatė 1 500 GRD įėjimo kainą.

| (14) | Rinka liberalizuota 1994 m., kai, priėmus Įstatymą Nr. 2206/1994, be esamų valstybinių lošimo namų, buvo naujai įsteigti šeši privatūs lošimo namai (15). 1994 m. įstatyme buvo numatyta išduoti iš viso 14 licencijų trims esamiems Rodo, Mont Parnès ir Korfu valstybiniams lošimo namams ir 11 privačiųjų lošimo namų, kuriuos dar tik buvo numatoma įsteigti (16). Tačiau iš 11 numatytų naujų privačiųjų lošimo namų licenciją gavo ir veiklą pradėjo tik šeši, t. y. Chalkidikės, Lutrakio, Salonikų, Rio (Achajos), Ksantės (Trakijos) ir Siro (1995 ir 1996 m.); likusios penkios licencijos buvo panaikintos. |
| --- | --- |

(14)

Rinka liberalizuota 1994 m., kai, priėmus Įstatymą Nr. 2206/1994, be esamų valstybinių lošimo namų, buvo naujai įsteigti šeši privatūs lošimo namai (15). 1994 m. įstatyme buvo numatyta išduoti iš viso 14 licencijų trims esamiems Rodo, Mont Parnès ir Korfu valstybiniams lošimo namams ir 11 privačiųjų lošimo namų, kuriuos dar tik buvo numatoma įsteigti (16). Tačiau iš 11 numatytų naujų privačiųjų lošimo namų licenciją gavo ir veiklą pradėjo tik šeši, t. y. Chalkidikės, Lutrakio, Salonikų, Rio (Achajos), Ksantės (Trakijos) ir Siro (1995 ir 1996 m.); likusios penkios licencijos buvo panaikintos.

| (15) | Įstatymo Nr. 2206/1994 2 straipsnio 10 dalyje buvo numatyta, kad įėjimo į tam tikrų vietovių lošimo namus kaina bus nustatoma ministro sprendimu; tuo pačiu sprendimu taip pat būtų nustatoma procentinė kainos dalis, atiteksianti Graikijos valstybei kaip pajamos. 1995 m. lapkričio 16 d. finansų ministro sprendimu (17) nustatyta, kad nuo 1995 m. gruodžio 15 d. visi lošimo namų veiklos vykdytojai, kuriems taikomas Įstatymas Nr. 2206/1994, už įėjimą (18) privalo imti 5 000 GRD (19) (maždaug 15 EUR) (20). Sprendime reikalaujama, kad lošimo namų veiklos vykdytojai mokėtų valstybei rinkliavą, sudarančią 80 % kiekvieno bilieto nominaliosios vertės, o likusieji 20 %, įskaitant atitinkamą PVM, atitektų lošimo namams (21). Sprendime numatyta, kad lošimo namai gali neimti pinigų už įėjimą (22). Tačiau, nepaisant to, kokį mokestį jie ima iš vartotojų, lošimo namai privalo valstybei mokėti 80 % reguliuojamosios kainos (23). Sprendime reikalaujama, kad lošimo namai mokesčius sumokėtų kas mėnesį (24). Be to, jame numatytos konkrečios bilietų nuolaidos, galiojančios 15 arba 30 dienų (25). |
| --- | --- |

(15)

Įstatymo Nr. 2206/1994 2 straipsnio 10 dalyje buvo numatyta, kad įėjimo į tam tikrų vietovių lošimo namus kaina bus nustatoma ministro sprendimu; tuo pačiu sprendimu taip pat būtų nustatoma procentinė kainos dalis, atiteksianti Graikijos valstybei kaip pajamos. 1995 m. lapkričio 16 d. finansų ministro sprendimu (17) nustatyta, kad nuo 1995 m. gruodžio 15 d. visi lošimo namų veiklos vykdytojai, kuriems taikomas Įstatymas Nr. 2206/1994, už įėjimą (18) privalo imti 5 000 GRD (19) (maždaug 15 EUR) (20). Sprendime reikalaujama, kad lošimo namų veiklos vykdytojai mokėtų valstybei rinkliavą, sudarančią 80 % kiekvieno bilieto nominaliosios vertės, o likusieji 20 %, įskaitant atitinkamą PVM, atitektų lošimo namams (21). Sprendime numatyta, kad lošimo namai gali neimti pinigų už įėjimą (22). Tačiau, nepaisant to, kokį mokestį jie ima iš vartotojų, lošimo namai privalo valstybei mokėti 80 % reguliuojamosios kainos (23). Sprendime reikalaujama, kad lošimo namai mokesčius sumokėtų kas mėnesį (24). Be to, jame numatytos konkrečios bilietų nuolaidos, galiojančios 15 arba 30 dienų (25).

| (16) | Visi nuo 1995 m. pagal Įstatymą Nr. 2206/1994 įsteigti nauji privatūs lošimo namai taikė 1995 m. ministro sprendimą ir pagal pirmesniame punkte paaiškintą bendrą taisyklę už įėjimą ėmė 15 EUR, išskyrus Salonikų lošimo namus, kaip papildomai paaiškinta toliau. |
| --- | --- |

(16)

Visi nuo 1995 m. pagal Įstatymą Nr. 2206/1994 įsteigti nauji privatūs lošimo namai taikė 1995 m. ministro sprendimą ir pagal pirmesniame punkte paaiškintą bendrą taisyklę už įėjimą ėmė 15 EUR, išskyrus Salonikų lošimo namus, kaip papildomai paaiškinta toliau.

| (17) | Tačiau valstybei priklausantys Mont Parnès, Korfu ir Rodo lošimo namai toliau veikė kaip EOT klubai (26) ir netaikė 1994 ir 1995 m. teisės aktų iki pat Įstatyme Nr. 2206/1994 numatytų licencijų išdavimo. |
| --- | --- |

(17)

Tačiau valstybei priklausantys Mont Parnès, Korfu ir Rodo lošimo namai toliau veikė kaip EOT klubai (26) ir netaikė 1994 ir 1995 m. teisės aktų iki pat Įstatyme Nr. 2206/1994 numatytų licencijų išdavimo.

| (18) | Iš Graikijos valdžios institucijų pateiktų pastabų ir nacionalinių taisyklių paaiškinimų Komisija daro išvadą, kad praktiškai sistema veikė toliau aprašytu būdu. |
| --- | --- |

(18)

Iš Graikijos valdžios institucijų pateiktų pastabų ir nacionalinių taisyklių paaiškinimų Komisija daro išvadą, kad praktiškai sistema veikė toliau aprašytu būdu.

| (19) | Graikijos valdžios institucijos paaiškino, kad lošimo namų veikla Graikijoje apskritai reglamentuojama Įstatymo Nr. 2206/1994. Specialiosios nuostatos, taikytinos valstybiniams lošimo namams, galiojusios iki Įstatymo Nr. 2206/1994 priėmimo, laikomos bendrųjų įstatymo (ir 1995 m. jį įgyvendinančio ministro sprendimo) nuostatų taikymo išimtimi, kol šie lošimo namai neprivatizuoti ir jiems neišduotos įstatyme numatytos licencijos. |
| --- | --- |

(19)

Graikijos valdžios institucijos paaiškino, kad lošimo namų veikla Graikijoje apskritai reglamentuojama Įstatymo Nr. 2206/1994. Specialiosios nuostatos, taikytinos valstybiniams lošimo namams, galiojusios iki Įstatymo Nr. 2206/1994 priėmimo, laikomos bendrųjų įstatymo (ir 1995 m. jį įgyvendinančio ministro sprendimo) nuostatų taikymo išimtimi, kol šie lošimo namai neprivatizuoti ir jiems neišduotos įstatyme numatytos licencijos.

| (20) | Todėl iki jiems išduodant licencijas pagal Įstatymą Nr. 2206/1994 1995 m. ministro sprendimas buvo laikomas netaikomu valstybiniams lošimo namams nei įprastos 15 EUR įėjimo kainos, nei reikalavimo atiduoti 80 % šios kainos valstybei požiūriu. Valstybiniai lošimo namai šią 80 % kainos dalį pradėjo mokėti tik jiems išdavus Įstatyme Nr. 2206/1994 numatytas licencijas (žr. šio sprendimo 23 ir paskesnius punktus). Tačiau net ir tada, kadangi ankstesni EOT sprendimai, kuriais nustatoma 6 EUR įėjimo kaina, buvo laikomi specialia išimtimi (anksčiau galiojęs lex specialis), nepakeista Įstatymo Nr. 2206/1994 bendrosiomis nuostatomis ir 1995 m. ministro sprendimu, įėjimo į valstybinius lošimo namus kaina išimties tvarka liko 6 EUR ir šie lošimo namai mokėjo 80 % tik nuo 6 EUR. EOT sprendimai buvo laikomi netaikytinais tik po privatizacijos, kai lošimo namai 100 % jau nebepriklausė valstybei. Tik tada lošimo namai už įėjimą ėmė imti įprastą 15 EUR mokestį ir įgijo pareigą mokėti 80 % nuo 15 EUR valstybės rinkliavą. |
| --- | --- |

(20)

Todėl iki jiems išduodant licencijas pagal Įstatymą Nr. 2206/1994 1995 m. ministro sprendimas buvo laikomas netaikomu valstybiniams lošimo namams nei įprastos 15 EUR įėjimo kainos, nei reikalavimo atiduoti 80 % šios kainos valstybei požiūriu. Valstybiniai lošimo namai šią 80 % kainos dalį pradėjo mokėti tik jiems išdavus Įstatyme Nr. 2206/1994 numatytas licencijas (žr. šio sprendimo 23 ir paskesnius punktus). Tačiau net ir tada, kadangi ankstesni EOT sprendimai, kuriais nustatoma 6 EUR įėjimo kaina, buvo laikomi specialia išimtimi (anksčiau galiojęs lex specialis), nepakeista Įstatymo Nr. 2206/1994 bendrosiomis nuostatomis ir 1995 m. ministro sprendimu, įėjimo į valstybinius lošimo namus kaina išimties tvarka liko 6 EUR ir šie lošimo namai mokėjo 80 % tik nuo 6 EUR. EOT sprendimai buvo laikomi netaikytinais tik po privatizacijos, kai lošimo namai 100 % jau nebepriklausė valstybei. Tik tada lošimo namai už įėjimą ėmė imti įprastą 15 EUR mokestį ir įgijo pareigą mokėti 80 % nuo 15 EUR valstybės rinkliavą.

| (21) | Nors atrodo, kad tai turėjo būti bendra taisyklė, iš dalies privatizuojant Mont Parnès lošimo namus, privatizavimą patvirtintu Įstatymu Nr. 3139/2003 (jame vėliau taip pat numatyta privatizuoti Korfu lošimo namus) padaryta išimtis: įstatyme aiškiai nurodyta, kad įėjimo į Mont Parnès kaina liks 6 EUR. |
| --- | --- |

(21)

Nors atrodo, kad tai turėjo būti bendra taisyklė, iš dalies privatizuojant Mont Parnès lošimo namus, privatizavimą patvirtintu Įstatymu Nr. 3139/2003 (jame vėliau taip pat numatyta privatizuoti Korfu lošimo namus) padaryta išimtis: įstatyme aiškiai nurodyta, kad įėjimo į Mont Parnès kaina liks 6 EUR.

| (22) | 2000 m. vietoj EOT Korfu ir Mont Parnès lošimo namų veiklos vykdytoja tapo Elliniki Etaireia Touristikis Anaptyxis (Graikijos turizmo plėtros įmonė, ETA), visiškai priklausiusi Graikijos valstybei, o nuo 2000 iki 2003 m. pabaigos, kai licencijos lošimo namams buvo išduodamos pagal Įstatymą Nr. 2206/1194, ETA iš pradžių savanoriškai o paskui – pagal Įstatymą Nr. 2919/2001 ėmė laipsniškai prisitaikyti prie Įstatyme Nr. 2206/1994 lošimo namams nustatytų reikalavimų, kad pasirengtų dviejų anksčiau valstybei priklausiusių klubų visiškam licencijavimui ir privatizavimui (27). Šiuo pereinamuoju laikotarpiu ETA pervedinėjo valstybei 80 % 6 EUR įėjimo į Mont Parnès ir Korfu bilieto kainos mokestį. |
| --- | --- |

(22)

2000 m. vietoj EOT Korfu ir Mont Parnès lošimo namų veiklos vykdytoja tapo Elliniki Etaireia Touristikis Anaptyxis (Graikijos turizmo plėtros įmonė, ETA), visiškai priklausiusi Graikijos valstybei, o nuo 2000 iki 2003 m. pabaigos, kai licencijos lošimo namams buvo išduodamos pagal Įstatymą Nr. 2206/1194, ETA iš pradžių savanoriškai o paskui – pagal Įstatymą Nr. 2919/2001 ėmė laipsniškai prisitaikyti prie Įstatyme Nr. 2206/1994 lošimo namams nustatytų reikalavimų, kad pasirengtų dviejų anksčiau valstybei priklausiusių klubų visiškam licencijavimui ir privatizavimui (27). Šiuo pereinamuoju laikotarpiu ETA pervedinėjo valstybei 80 % 6 EUR įėjimo į Mont Parnès ir Korfu bilieto kainos mokestį.

| (23) | 2003 m. valstybei priklausantys Mont Parnès lošimo namai buvo pertvarkyti į ribotos atsakomybės bendrovę, o 49 % jos akcijų parduota privačiajam sektoriui (28). Įstatyme Nr. 2206/1994 numatyta licencija Mont Parnès lošimo namams galiausiai išduota 2003 m. pagal Įstatymą Nr. 3139/2003 (1 straipsnio 1 dalis). Pagal tą patį įstatymą išlaikyta 6 EUR įėjimo į Mont Parnès kaina (1 straipsnio 1 dalies vii punktas). |
| --- | --- |

(23)

2003 m. valstybei priklausantys Mont Parnès lošimo namai buvo pertvarkyti į ribotos atsakomybės bendrovę, o 49 % jos akcijų parduota privačiajam sektoriui (28). Įstatyme Nr. 2206/1994 numatyta licencija Mont Parnès lošimo namams galiausiai išduota 2003 m. pagal Įstatymą Nr. 3139/2003 (1 straipsnio 1 dalis). Pagal tą patį įstatymą išlaikyta 6 EUR įėjimo į Mont Parnès kaina (1 straipsnio 1 dalies vii punktas).

| (24) | Korfu lošimo namų atveju Įstatyme Nr. 2206/1994 numatyta licencija iš pradžių išduota ETA pagal Įstatymą Nr. 3139/2003 (1 straipsnio 3 dalis, kad paskui ETA galėtų juos įtraukti į privatizavimo procesą). Toje pat nuostatoje nurodyta, kad įėjimo į Korfu lošimo namus kaina bus nustatyta nauju ministro sprendimu, o tai reiškė, kad 1995 m. ministro sprendimas nebetaikomas. Remiantis Komisijos turima informacija, naujas ministro sprendimas niekada nebuvo priimtas ir Korfu lošimo namai toliau ėmė 6 EUR už įėjimą iki pat privatizavimo 2010 m. rugpjūčio mėn., kai šie lošimo namai už įėjimą pradėjo imti 15 EUR (29). |
| --- | --- |

(24)

Korfu lošimo namų atveju Įstatyme Nr. 2206/1994 numatyta licencija iš pradžių išduota ETA pagal Įstatymą Nr. 3139/2003 (1 straipsnio 3 dalis, kad paskui ETA galėtų juos įtraukti į privatizavimo procesą). Toje pat nuostatoje nurodyta, kad įėjimo į Korfu lošimo namus kaina bus nustatyta nauju ministro sprendimu, o tai reiškė, kad 1995 m. ministro sprendimas nebetaikomas. Remiantis Komisijos turima informacija, naujas ministro sprendimas niekada nebuvo priimtas ir Korfu lošimo namai toliau ėmė 6 EUR už įėjimą iki pat privatizavimo 2010 m. rugpjūčio mėn., kai šie lošimo namai už įėjimą pradėjo imti 15 EUR (29).

| (25) | Rodo lošimo namų atveju Įstatyme Nr. 2206/1994 numatyta licencija buvo išduota 1996 m. 1996 m. gegužės 29 d. ministro sprendimu T/633. Tačiau lošimo namai ir toliau ėmė sumažintą įėjimo mokestį ir padidino jį iki 15 EUR tik po privatizavimo 1999 m. balandžio mėn. Iki privatizavimo jie veikė kontroliuojami EOT ir todėl vadovavosi 1992 m. EOT sprendimu, pagal kurį buvo nustatyta 1 500 GRD įėjimo į Rodo lošimo namus kaina (30). |
| --- | --- |

(25)

Rodo lošimo namų atveju Įstatyme Nr. 2206/1994 numatyta licencija buvo išduota 1996 m. 1996 m. gegužės 29 d. ministro sprendimu T/633. Tačiau lošimo namai ir toliau ėmė sumažintą įėjimo mokestį ir padidino jį iki 15 EUR tik po privatizavimo 1999 m. balandžio mėn. Iki privatizavimo jie veikė kontroliuojami EOT ir todėl vadovavosi 1992 m. EOT sprendimu, pagal kurį buvo nustatyta 1 500 GRD įėjimo į Rodo lošimo namus kaina (30).

| (26) | Privatūs Salonikų lošimo namai buvo įsteigti ir licencijuoti 1995 m. pagal Įstatymą Nr. 2206/1994 (31). Jie visada ėmė sumažintą 6 EUR įėjimo mokestį, kurį taikė valstybei priklausantys lošimo namai (Mont Parnès ir Korfu), remdamiesi įstatymo galią turinčiu Dekretu Nr. 2687/1953 (32), kuriame numatyta, kad iš užsienio investicijų įsteigtos įmonės vertinamos bent taip pat palankiai kaip kitos panašios šalies įmonės (33). Kai vienu metu šis klausimas buvo iškeltas, lošimo namų valdytojas (t. y. Hyatt Regency) pateikė prašymą įėjimo į Salonikų lošimo namus kainą nustatyti tokio pat dydžio kaip Mont Parnés, t. y. 6 EUR. Gavus Valstybės teisės tarybos išvadą (Išvada Nr. 631/1997), šis prašymas buvo patenkintas. Kadangi Salonikų lošimo namams licencija buvo išduota 1995 m., jiems taikytas reikalavimas 80 % įėjimo bilieto nominaliosios vertės pervesti valstybei (34). |
| --- | --- |

(26)

Privatūs Salonikų lošimo namai buvo įsteigti ir licencijuoti 1995 m. pagal Įstatymą Nr. 2206/1994 (31). Jie visada ėmė sumažintą 6 EUR įėjimo mokestį, kurį taikė valstybei priklausantys lošimo namai (Mont Parnès ir Korfu), remdamiesi įstatymo galią turinčiu Dekretu Nr. 2687/1953 (32), kuriame numatyta, kad iš užsienio investicijų įsteigtos įmonės vertinamos bent taip pat palankiai kaip kitos panašios šalies įmonės (33). Kai vienu metu šis klausimas buvo iškeltas, lošimo namų valdytojas (t. y. Hyatt Regency) pateikė prašymą įėjimo į Salonikų lošimo namus kainą nustatyti tokio pat dydžio kaip Mont Parnés, t. y. 6 EUR. Gavus Valstybės teisės tarybos išvadą (Išvada Nr. 631/1997), šis prašymas buvo patenkintas. Kadangi Salonikų lošimo namams licencija buvo išduota 1995 m., jiems taikytas reikalavimas 80 % įėjimo bilieto nominaliosios vertės pervesti valstybei (34).

III.   PAGRINDAS PRADĖTI TYRIMĄ

| (27) | Komisija pradėjo oficialų tyrimą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį, nes jai kilo rimtų abejonių, susijusių su diskriminaciniu kelių konkrečiai nurodytų Graikijos lošimo namų, kuriems buvo taikomos palankesnė mokestinė tvarka nei kitiems šalies lošimo namams, mokestiniu vertinimu. |
| --- | --- |

(27)

Komisija pradėjo oficialų tyrimą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį, nes jai kilo rimtų abejonių, susijusių su diskriminaciniu kelių konkrečiai nurodytų Graikijos lošimo namų, kuriems buvo taikomos palankesnė mokestinė tvarka nei kitiems šalies lošimo namams, mokestiniu vertinimu.

| (28) | Komisijos nuomone, ginčijama priemone nukrypstama nuo bendrųjų teisės normų, kuriose nustatytas įprastas nuo įėjimo į lošimo namus kainos imamas dydis, ir taip pagerinta pagalbos gavėjų konkurencinė padėtis. |
| --- | --- |

(28)

Komisijos nuomone, ginčijama priemone nukrypstama nuo bendrųjų teisės normų, kuriose nustatytas įprastas nuo įėjimo į lošimo namus kainos imamas dydis, ir taip pagerinta pagalbos gavėjų konkurencinė padėtis.

| (29) | Atrodė, kad ginčijama priemonė reiškė Graikijos valstybės viešųjų pajamų praradimą ir ja suteiktas pranašumas lošimo namams, už įėjimą imantiems mažesnį mokestį. Į Graikijos institucijų argumentą, kad tiesioginis mažesnės įėjimo kainos teikiamos naudos gavėjas yra klientas, Komisija atsakė, kad subsidija vartotojams gali būti laikoma valstybės pagalba įmonei, jeigu jos sąlyga yra šios įmonės parduodamos konkrečios prekės vartojimas arba teikiamos paslaugos naudojimas (35). |
| --- | --- |

(29)

Atrodė, kad ginčijama priemonė reiškė Graikijos valstybės viešųjų pajamų praradimą ir ja suteiktas pranašumas lošimo namams, už įėjimą imantiems mažesnį mokestį. Į Graikijos institucijų argumentą, kad tiesioginis mažesnės įėjimo kainos teikiamos naudos gavėjas yra klientas, Komisija atsakė, kad subsidija vartotojams gali būti laikoma valstybės pagalba įmonei, jeigu jos sąlyga yra šios įmonės parduodamos konkrečios prekės vartojimas arba teikiamos paslaugos naudojimas (35).

| (30) | Komisija taip pat pažymėjo, kad apmokestinimo lygis neatrodė nustatytas atsižvelgiant į atskirų lošimo namų aplinkybes (36); Komisija padarė pirminę išvadą, kad priemonė yra pasirinktinio pobūdžio (37). |
| --- | --- |

(30)

Komisija taip pat pažymėjo, kad apmokestinimo lygis neatrodė nustatytas atsižvelgiant į atskirų lošimo namų aplinkybes (36); Komisija padarė pirminę išvadą, kad priemonė yra pasirinktinio pobūdžio (37).

| (31) | Komisijos nuomone, ginčijama priemonė galėjo iškreipti Graikijos lošimo namų tarpusavio konkurenciją ir verslo įsigijimo rinką Europoje. Komisija teigė visiškai gerbianti valstybių narių teisę reglamentuoti lošimus jų teritorijoje, laikantis ES teisės, tačiau nesutiko, kad darytina išvada, jog nagrinėjama priemonė negali iškreipti konkurencijos ir neturi poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai. Šiame pramonės sektoriuje veikiantys veiklos vykdytojai dažnai yra tarptautinės viešbučių grupės, kurių sprendimui investuoti priemonė gali turėti įtakos ir lošimo namai gali būti traukos centras turistams apsilankyti Graikijoje. Todėl Komisija padarė išvadą, kad priemonė galėjo iškreipti konkurenciją ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą (38). |
| --- | --- |

(31)

Komisijos nuomone, ginčijama priemonė galėjo iškreipti Graikijos lošimo namų tarpusavio konkurenciją ir verslo įsigijimo rinką Europoje. Komisija teigė visiškai gerbianti valstybių narių teisę reglamentuoti lošimus jų teritorijoje, laikantis ES teisės, tačiau nesutiko, kad darytina išvada, jog nagrinėjama priemonė negali iškreipti konkurencijos ir neturi poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai. Šiame pramonės sektoriuje veikiantys veiklos vykdytojai dažnai yra tarptautinės viešbučių grupės, kurių sprendimui investuoti priemonė gali turėti įtakos ir lošimo namai gali būti traukos centras turistams apsilankyti Graikijoje. Todėl Komisija padarė išvadą, kad priemonė galėjo iškreipti konkurenciją ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą (38).

| (32) | Komisija iš pradžių laikėsi nuomonės, kad priemonė yra neteisėta pagalba, nes Graikijos valdžios institucijos ją įgyvendino be išankstinio Komisijos pritarimo, ir kad pagalbą gali tekti susigrąžinti, laikantis 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (39) (toliau – Procedūrų reglamentas), 15 straipsnio. |
| --- | --- |

(32)

Komisija iš pradžių laikėsi nuomonės, kad priemonė yra neteisėta pagalba, nes Graikijos valdžios institucijos ją įgyvendino be išankstinio Komisijos pritarimo, ir kad pagalbą gali tekti susigrąžinti, laikantis 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (39) (toliau – Procedūrų reglamentas), 15 straipsnio.

| (33) | Komisija nenustatė jokių priežasčių, dėl kurių ginčijamą priemonę būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka; priemonė atrodė esanti nepagrįsta pagalba lošimo namų, kuriems ji taikoma, veiklai (40). |
| --- | --- |

(33)

Komisija nenustatė jokių priežasčių, dėl kurių ginčijamą priemonę būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka; priemonė atrodė esanti nepagrįsta pagalba lošimo namų, kuriems ji taikoma, veiklai (40).

| (34) | Komisija pažymėjo, kad jeigu pasitvirtintų jos abejonės dėl to, kad priemonė reiškia neteisėtą valstybės pagalbą, pagal Procedūrų reglamento 14 straipsnio 1 dalį ji privalėtų įpareigoti Graikiją susigrąžinti pagalbą iš jos gavėjų, nebent tai prieštarautų bendrajam teisės principui (41). |
| --- | --- |

(34)

Komisija pažymėjo, kad jeigu pasitvirtintų jos abejonės dėl to, kad priemonė reiškia neteisėtą valstybės pagalbą, pagal Procedūrų reglamento 14 straipsnio 1 dalį ji privalėtų įpareigoti Graikiją susigrąžinti pagalbą iš jos gavėjų, nebent tai prieštarautų bendrajam teisės principui (41).

IV.   IŠ GRAIKIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ IR SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ GAUTOS PASTABOS

| (35) | Atlikdama oficialų tyrimą Komisija gavo pastabas iš Graikijos, Elliniko Kazino Parnithas AE (toliau – Mont Parnès) atstovo ir privačių Lutrakio lošimo namų (toliau – Lutrakio lošimo namai) atstovų. |
| --- | --- |

(35)

Atlikdama oficialų tyrimą Komisija gavo pastabas iš Graikijos, Elliniko Kazino Parnithas AE (toliau – Mont Parnès) atstovo ir privačių Lutrakio lošimo namų (toliau – Lutrakio lošimo namai) atstovų.

IV.1.   Graikijos ir Mont Parnès pastabos

| (36) | Pagalbos gavėjo Mont Parnès lošimo namų atstovo pateiktos pastabos ir iš Graikijos valdžios institucijų gautos pastabos iš esmės nesiskiria ir bus kartu apibendrintos šiame skyriuje. |
| --- | --- |

(36)

Pagalbos gavėjo Mont Parnès lošimo namų atstovo pateiktos pastabos ir iš Graikijos valdžios institucijų gautos pastabos iš esmės nesiskiria ir bus kartu apibendrintos šiame skyriuje.

IV.1.1.   Pagalbos buvimas

| (37) | Ir Graikijos valdžios institucijos, ir Mont Parnès neigia kokios nors valstybės pagalbos buvimą. Jos tvirtina, kad valstybė neatsisako jokių pajamų, o jeigu ir atsisako, lošimo namai negauna jokios naudos. |
| --- | --- |

(37)

Ir Graikijos valdžios institucijos, ir Mont Parnès neigia kokios nors valstybės pagalbos buvimą. Jos tvirtina, kad valstybė neatsisako jokių pajamų, o jeigu ir atsisako, lošimo namai negauna jokios naudos.

| (38) | Graikijos valdžios institucijų teigimu, kainų skirtumai yra tik kainų reguliavimo dalykas, nes padidintas mokestis yra vienoda atitinkamos išduodamų įėjimo bilietų kainos dalis. |
| --- | --- |

(38)

Graikijos valdžios institucijų teigimu, kainų skirtumai yra tik kainų reguliavimo dalykas, nes padidintas mokestis yra vienoda atitinkamos išduodamų įėjimo bilietų kainos dalis.

| (39) | Pasak Graikijos valdžios institucijų, tikslas, kurio siekta nustatant įėjimo kainą ir reikalaujant mokėjimo valstybei, yra ne didinti valstybės pajamas, bet atgrasyti mažai pajamų gaunančius asmenis nuo azartinių lošimų. Tai, kad iš įėjimo mokesčio valstybė taip pat gauna pajamų, nekeičia jo kaip kontrolės priemonės pobūdžio. Todėl Graikijos valdžios institucijos mano, kad reikalavimas išduoti įėjimo bilietą į lošimo namų lošimo zonas įeinantiems klientams už nustatytą kainą yra administracinė kontrolės priemonė, kuria nustatoma rinkliava, tačiau ji nėra mokesčio pobūdžio ir negali būti laikoma mokestine našta, kaip konstatuota Valstybės tarybos (Graikijos aukščiausiasis administracinis teismas) sprendime Nr. 4027/1998 (42). |
| --- | --- |

(39)

Pasak Graikijos valdžios institucijų, tikslas, kurio siekta nustatant įėjimo kainą ir reikalaujant mokėjimo valstybei, yra ne didinti valstybės pajamas, bet atgrasyti mažai pajamų gaunančius asmenis nuo azartinių lošimų. Tai, kad iš įėjimo mokesčio valstybė taip pat gauna pajamų, nekeičia jo kaip kontrolės priemonės pobūdžio. Todėl Graikijos valdžios institucijos mano, kad reikalavimas išduoti įėjimo bilietą į lošimo namų lošimo zonas įeinantiems klientams už nustatytą kainą yra administracinė kontrolės priemonė, kuria nustatoma rinkliava, tačiau ji nėra mokesčio pobūdžio ir negali būti laikoma mokestine našta, kaip konstatuota Valstybės tarybos (Graikijos aukščiausiasis administracinis teismas) sprendime Nr. 4027/1998 (42).

| (40) | Dėl skirtingiems lošimo namams taikomų skirtingų kainų Graikija nurodo, kad skiriasi įvairių lošimo namų ekonominės ir socialinės aplinkybės ir todėl jų negalima lyginti. Graikijos valdžios institucijos teigia, kad kainų skirtumai pateisinami viešosios tvarkos sumetimais. Jos visų pirma teigia, kad skirtingų lošimo namų aplinkybės pateisina ir visiškai atitinka skirtingos bilieto kainos nustatymo praktiką šalia didelių miesto centrų esančių lošimo namų ir kaimo vietovėje esančių lošimo namų, kur gyvena daugiausia kaimo gyventojai, kurių daugumos pajamos ir išsilavinimas yra menkesni ir kuriuos atgrasyti nuo azartinių lošimų reikia labiau nei miesto vietovių gyventojus. |
| --- | --- |

(40)

Dėl skirtingiems lošimo namams taikomų skirtingų kainų Graikija nurodo, kad skiriasi įvairių lošimo namų ekonominės ir socialinės aplinkybės ir todėl jų negalima lyginti. Graikijos valdžios institucijos teigia, kad kainų skirtumai pateisinami viešosios tvarkos sumetimais. Jos visų pirma teigia, kad skirtingų lošimo namų aplinkybės pateisina ir visiškai atitinka skirtingos bilieto kainos nustatymo praktiką šalia didelių miesto centrų esančių lošimo namų ir kaimo vietovėje esančių lošimo namų, kur gyvena daugiausia kaimo gyventojai, kurių daugumos pajamos ir išsilavinimas yra menkesni ir kuriuos atgrasyti nuo azartinių lošimų reikia labiau nei miesto vietovių gyventojus.

| (41) | Skundo pateikėjas Lutrakio lošimo namai pažymėjo, kad 2010 m. privatizavus Korfu lošimo namus įėjimo kaina nuo 6 EUR padidėjo iki 15 EUR, o tai, pasak Lutrakio lošimo namų, iš esmės neatitinka viešąja tvarka grindžiamų argumentų; Graikijos valdžios institucijos atsako, kad tolima geografinė Korfu salos padėtis reiškia, kad Korfu lošimo namai nekonkuruoja su jokiais kitais Graikijos lošimo namais, todėl konkurencija negali būti iškreipiama. Graikijos valdžios institucijos taip pat teigia, kad privaloma, jog įėjimo kaina būtų atgrasanti, siekiant apsaugoti Korfu gyventojus, nes po privatizavimo pasikeitus lošimo namų veiklos sąlygoms neišvengiamai gerokai pailgės jų darbo valandos, padidės bendras veiklos lygis ir patrauklumas. |
| --- | --- |

(41)

Skundo pateikėjas Lutrakio lošimo namai pažymėjo, kad 2010 m. privatizavus Korfu lošimo namus įėjimo kaina nuo 6 EUR padidėjo iki 15 EUR, o tai, pasak Lutrakio lošimo namų, iš esmės neatitinka viešąja tvarka grindžiamų argumentų; Graikijos valdžios institucijos atsako, kad tolima geografinė Korfu salos padėtis reiškia, kad Korfu lošimo namai nekonkuruoja su jokiais kitais Graikijos lošimo namais, todėl konkurencija negali būti iškreipiama. Graikijos valdžios institucijos taip pat teigia, kad privaloma, jog įėjimo kaina būtų atgrasanti, siekiant apsaugoti Korfu gyventojus, nes po privatizavimo pasikeitus lošimo namų veiklos sąlygoms neišvengiamai gerokai pailgės jų darbo valandos, padidės bendras veiklos lygis ir patrauklumas.

| (42) | Jeigu pranašumas ir suteikiamas mažesnę kainą imantiems lošimo namams, nes jie pritraukia daugiau klientų, Graikijos valdžios institucijos ir Mont Parnès nesutinka su nuomone, kad būtinai prarandamos valstybės pajamos. Be to, nėra aišku, kad, jeigu įėjimo kaina būtų didesnė, šie tariami pagalbos gavėjai surinktų valstybei daugiau pajamų, todėl tariamos negautos pajamos yra hipotetinės. Graikijos valdžios institucijos ir Mont Parnès teigia, kad dėl mažesnės įėjimo kainos naudą gauna klientas ir kad kainos dalis, kuri lieka lošimo namams, yra didesnė tuose lošimo namuose, kuriuose imama 15 EUR įėjimo kaina, ir tai yra naudinga didesnę kainą nustačiusiems lošimo namams. |
| --- | --- |

(42)

Jeigu pranašumas ir suteikiamas mažesnę kainą imantiems lošimo namams, nes jie pritraukia daugiau klientų, Graikijos valdžios institucijos ir Mont Parnès nesutinka su nuomone, kad būtinai prarandamos valstybės pajamos. Be to, nėra aišku, kad, jeigu įėjimo kaina būtų didesnė, šie tariami pagalbos gavėjai surinktų valstybei daugiau pajamų, todėl tariamos negautos pajamos yra hipotetinės. Graikijos valdžios institucijos ir Mont Parnès teigia, kad dėl mažesnės įėjimo kainos naudą gauna klientas ir kad kainos dalis, kuri lieka lošimo namams, yra didesnė tuose lošimo namuose, kuriuose imama 15 EUR įėjimo kaina, ir tai yra naudinga didesnę kainą nustačiusiems lošimo namams.

| (43) | Graikijos valdžios institucijos ir Mont Parnès tvirtina, kad poveikio konkurencijai ar prekybai nėra, nes kiekvieni lošimo namai turi vietos rinką. Jie nesutinka, kad galima konkurencija su kitų rūšių azartiniais lošimais, apie kurią kalbama sprendime pradėti procedūrą, ir pažymi, kad azartiniai lošimai internetu šiuo metu Graikijoje yra neteisėti. |
| --- | --- |

(43)

Graikijos valdžios institucijos ir Mont Parnès tvirtina, kad poveikio konkurencijai ar prekybai nėra, nes kiekvieni lošimo namai turi vietos rinką. Jie nesutinka, kad galima konkurencija su kitų rūšių azartiniais lošimais, apie kurią kalbama sprendime pradėti procedūrą, ir pažymi, kad azartiniai lošimai internetu šiuo metu Graikijoje yra neteisėti.

| (44) | Graikijos valdžios institucijos ir Mont Parnès teigia, kad net jeigu ir būtų pripažinta, jog sumažinta 6 EUR įėjimo kaina galėjo ar dar gali paveikti užsienio įmonės sprendimą investuoti į Graikijos lošimo namus, užsienio įmonė visada galės pasinaudoti įstatymo galią turinčiu Dekretu Nr. 2687/1953, kaip tai padarė Hyatt Regency Xenodocheiaki kai Touristiki (Salonikai) AE Salonikų lošimo namų atveju. |
| --- | --- |

(44)

Graikijos valdžios institucijos ir Mont Parnès teigia, kad net jeigu ir būtų pripažinta, jog sumažinta 6 EUR įėjimo kaina galėjo ar dar gali paveikti užsienio įmonės sprendimą investuoti į Graikijos lošimo namus, užsienio įmonė visada galės pasinaudoti įstatymo galią turinčiu Dekretu Nr. 2687/1953, kaip tai padarė Hyatt Regency Xenodocheiaki kai Touristiki (Salonikai) AE Salonikų lošimo namų atveju.

| (45) | Skundo pateikėjas teigia, kad pagalbos gavėjai gali neapmokestinti įėjimo, tačiau vis vien turi mokėti 80 % rinkliavą, ir, jo teigimu, tai labai aiškiai rodo, kad priemonė yra valstybės pagalba; Graikijos valdžios institucijos atsako, kad ši praktika yra išimtinė, nes lošimo namai šia galimybe naudojasi, kad siūlytų nemokamą įėjimą daugiausia labai svarbiems asmenims arba įžymybėms ir kad ši praktika prieštarauja mokesčių teisei (Įstatymas Nr. 2238/1994), nes 80 % bilieto kainos mokėjimas valstybei iš pačios įmonės išteklių nepripažįstamas produktyviomis išlaidomis ir negali būti atskaitytas iš įmonės pajamų, todėl taip besielgianti įmonė patiria didelę mokestinę naštą. |
| --- | --- |

(45)

Skundo pateikėjas teigia, kad pagalbos gavėjai gali neapmokestinti įėjimo, tačiau vis vien turi mokėti 80 % rinkliavą, ir, jo teigimu, tai labai aiškiai rodo, kad priemonė yra valstybės pagalba; Graikijos valdžios institucijos atsako, kad ši praktika yra išimtinė, nes lošimo namai šia galimybe naudojasi, kad siūlytų nemokamą įėjimą daugiausia labai svarbiems asmenims arba įžymybėms ir kad ši praktika prieštarauja mokesčių teisei (Įstatymas Nr. 2238/1994), nes 80 % bilieto kainos mokėjimas valstybei iš pačios įmonės išteklių nepripažįstamas produktyviomis išlaidomis ir negali būti atskaitytas iš įmonės pajamų, todėl taip besielgianti įmonė patiria didelę mokestinę naštą.

| (46) | Graikijos valdžios institucijos ir Mont Parnès dar atkreipia Komisijos dėmesį į kitus lošimo namų skirtumus pagal įvairias mokesčių ir reguliavimo priemones. Jos teigia, kad šie skirtumai yra palankūs skundo pateikėjui Lutrakio lošimo namams ir kompensuoja pranašumus, kurių jų gavėjai įgyja dėl mažesnės įėjimo kainos. Visų pirma kiekvieni lošimo namai moka metinio bruto pelno procentinę dalį valstybei, tačiau pagal įstatymą Lutrakio lošimo namai moka mažiau nei kiti. Komisija pirmiausia pažymi, kad, jeigu iš tikrųjų egzistuoja kitos Graikijos valdžios institucijų ir Mont Parnès nurodytos priemonės, jos gali būti atskira pagalbos priemonė Lutrakio lošimo namams, jeigu tik yra įvykdytos visos galiojančių ES valstybės pagalbą reglamentuojančių teisės aktų sąlygos. Tačiau bet kuriuo atveju jos skiriasi nuo vertinamos priemonės ir nepatenka į šio sprendimo taikymo sritį. |
| --- | --- |

(46)

Graikijos valdžios institucijos ir Mont Parnès dar atkreipia Komisijos dėmesį į kitus lošimo namų skirtumus pagal įvairias mokesčių ir reguliavimo priemones. Jos teigia, kad šie skirtumai yra palankūs skundo pateikėjui Lutrakio lošimo namams ir kompensuoja pranašumus, kurių jų gavėjai įgyja dėl mažesnės įėjimo kainos. Visų pirma kiekvieni lošimo namai moka metinio bruto pelno procentinę dalį valstybei, tačiau pagal įstatymą Lutrakio lošimo namai moka mažiau nei kiti. Komisija pirmiausia pažymi, kad, jeigu iš tikrųjų egzistuoja kitos Graikijos valdžios institucijų ir Mont Parnès nurodytos priemonės, jos gali būti atskira pagalbos priemonė Lutrakio lošimo namams, jeigu tik yra įvykdytos visos galiojančių ES valstybės pagalbą reglamentuojančių teisės aktų sąlygos. Tačiau bet kuriuo atveju jos skiriasi nuo vertinamos priemonės ir nepatenka į šio sprendimo taikymo sritį.

| (47) | Galiausiai Graikija nurodė svarstanti galimybę pakeisti savo lošimo namų kainodaros politiką, kad pašalintų jų diskriminaciją. Tačiau ji Komisijai kol kas nepranešė, kad tokie pakeitimai būtų įgyvendinami. |
| --- | --- |

(47)

Galiausiai Graikija nurodė svarstanti galimybę pakeisti savo lošimo namų kainodaros politiką, kad pašalintų jų diskriminaciją. Tačiau ji Komisijai kol kas nepranešė, kad tokie pakeitimai būtų įgyvendinami.

| (48) | Graikijos valdžios institucijos ir Mont Parnès nepateikė jokių pastabų dėl kokios nors pagalbos suderinamumo ir teisėtumo. |
| --- | --- |

(48)

Graikijos valdžios institucijos ir Mont Parnès nepateikė jokių pastabų dėl kokios nors pagalbos suderinamumo ir teisėtumo.

IV.1.2.   Pagalbos kiekybinis įvertinimas ir susigrąžinimas

| (49) | Subsidiariai Graikijos valdžios institucijos ir Mont Parnès teigia, kad, net jei būtų konstatuota, kad vertinama priemonė yra neteisėta ir nesuderinama valstybės pagalba, šios pagalbos susigrąžinimas prieštarautų dviem principams.






  — | Pagalbos susigrąžinimas prieštarautų pagrįstų piliečių lūkesčių principui. Įėjimo į lošimo namus kainos klausimas, o konkrečiau – kokio masto finansinė našta lošimo namams turėtų būti įėjimo kaina, beveik prieš 15 metų buvo pateiktas Valstybės tarybai (43). Valstybės taryba pagal nacionalinę teisę nusprendė, kad įėjimo kaina nėra mokesčio pobūdžio, o tai netiesiogiai rodo, kad dėl jos lošimo namai nepatiria ekonominės naštos. Todėl naudą gaunantys lošimo namai galėjo pagrįstai veikti vadovaudamiesi prielaida, kad jokios valstybės pagalbos dėl šių kainų skirtumų, kurie nelaikyti ekonomine našta pagal nacionalinę teisę, negali būti. |
| --- | --- | --- |

(49)

Subsidiariai Graikijos valdžios institucijos ir Mont Parnès teigia, kad, net jei būtų konstatuota, kad vertinama priemonė yra neteisėta ir nesuderinama valstybės pagalba, šios pagalbos susigrąžinimas prieštarautų dviem principams.

—

Pagalbos susigrąžinimas prieštarautų pagrįstų piliečių lūkesčių principui. Įėjimo į lošimo namus kainos klausimas, o konkrečiau – kokio masto finansinė našta lošimo namams turėtų būti įėjimo kaina, beveik prieš 15 metų buvo pateiktas Valstybės tarybai (43). Valstybės taryba pagal nacionalinę teisę nusprendė, kad įėjimo kaina nėra mokesčio pobūdžio, o tai netiesiogiai rodo, kad dėl jos lošimo namai nepatiria ekonominės naštos. Todėl naudą gaunantys lošimo namai galėjo pagrįstai veikti vadovaudamiesi prielaida, kad jokios valstybės pagalbos dėl šių kainų skirtumų, kurie nelaikyti ekonomine našta pagal nacionalinę teisę, negali būti.

| — | Jis prieštarautų principui, kad teise negalima piktnaudžiauti. Graikijos valdžios institucijų ir Mont Parnès teigimu, kadangi Lutrakio lošimo namai padavė skundą Komisijai tik praėjus penkiolikai metų po ginčijamos priemonės patvirtinimo (1995 m.), jie piktnaudžiavo savo teise kreiptis į Komisiją, kad apgintų savo interesus ir teises pagal SESV nustatytas valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

—

Jis prieštarautų principui, kad teise negalima piktnaudžiauti. Graikijos valdžios institucijų ir Mont Parnès teigimu, kadangi Lutrakio lošimo namai padavė skundą Komisijai tik praėjus penkiolikai metų po ginčijamos priemonės patvirtinimo (1995 m.), jie piktnaudžiavo savo teise kreiptis į Komisiją, kad apgintų savo interesus ir teises pagal SESV nustatytas valstybės pagalbos taisykles.

| (50) | Dėl susigrąžintinos sumos apskaičiavimo Graikijos valdžios institucijos ir Mont Parnès nesutinka su Lutrakio lošimo namų siūlomu skaičiavimo metodu, pagal kurį brangesnių ir pigesnių lošimo namų mokesčio vienam klientui skirtumą reikėtų padauginti iš klientų, įėjusių į pagalbą gavusius lošimo namus, skaičiaus. Jų teigimu, toks apskaičiavimo metodas turi trūkumų ir yra savavališkas, nes nėra aišku, kad imdami didesnę kainą už bilietą tariami pagalbos gavėjai Mont Parnès, Salonikų ir Korfu (44) lošimo namai turėtų tą pačią klientūrą. |
| --- | --- |

(50)

Dėl susigrąžintinos sumos apskaičiavimo Graikijos valdžios institucijos ir Mont Parnès nesutinka su Lutrakio lošimo namų siūlomu skaičiavimo metodu, pagal kurį brangesnių ir pigesnių lošimo namų mokesčio vienam klientui skirtumą reikėtų padauginti iš klientų, įėjusių į pagalbą gavusius lošimo namus, skaičiaus. Jų teigimu, toks apskaičiavimo metodas turi trūkumų ir yra savavališkas, nes nėra aišku, kad imdami didesnę kainą už bilietą tariami pagalbos gavėjai Mont Parnès, Salonikų ir Korfu (44) lošimo namai turėtų tą pačią klientūrą.

IV.2.   Iš Lutrakio lošimo namų gautos pastabos

| (51) | Lutrakio lošimo namai teigia, kad nacionalinės teisės aktuose nustatytos priemonės reiškia mokestinę diskriminaciją tam tikrų lošimo namų naudai, nes vienoda nuo įėjimo bilieto kainos skaičiuojama 80 % rinkliava, kuri turi būti pervesta valstybei, taikoma skirtingai mokesčio bazei, t. y. dviem skirtingoms valstybės nustatytoms įėjimo kainoms. Pagalbą gaunančių lošimo namų įėjimo kaina yra gerokai mažesnė nei įėjimo į kitus lošimo namus kaina (6 EUR vietoj 15 EUR), todėl valstybė praranda pajamas, ir, atsižvelgiant į tai, kad taip iškreipiama konkurencija, teikiama valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(51)

Lutrakio lošimo namai teigia, kad nacionalinės teisės aktuose nustatytos priemonės reiškia mokestinę diskriminaciją tam tikrų lošimo namų naudai, nes vienoda nuo įėjimo bilieto kainos skaičiuojama 80 % rinkliava, kuri turi būti pervesta valstybei, taikoma skirtingai mokesčio bazei, t. y. dviem skirtingoms valstybės nustatytoms įėjimo kainoms. Pagalbą gaunančių lošimo namų įėjimo kaina yra gerokai mažesnė nei įėjimo į kitus lošimo namus kaina (6 EUR vietoj 15 EUR), todėl valstybė praranda pajamas, ir, atsižvelgiant į tai, kad taip iškreipiama konkurencija, teikiama valstybės pagalba.

| (52) | Lutrakio lošimo namai taip pat tvirtina, kad priemonė nėra objektyviai pateisinama, nes mažesnės įėjimo į pagalbą gaunančius lošimo namus kainos nustatymas iš tikrųjų prieštarauja socialiniam tikslui ir įėjimo į lošimo namus kainos nustatymo pateisinimui bei ypatybėms, kurios buvo aptartos Valstybės tarybos sprendime Nr. 4027/1998. Lutrakio lošimo namų teigimu, negalima pagrįstai teigti, kad administracinės kontrolės ir socialinės apsaugos tikslus galima pasiekti, taikant skirtingą įėjimo bilietų kainą – įėjimas į Mont Parnès lošimo namus, esančius tik maždaug 20 km nuo miesto centro, kainuoja 6 EUR, į Lutrakio lošimo namus, nuo Atėnų miesto centro nutolusius maždaug 85 km, įėjimas kainuoja 15 EUR; įėjimas į Salonikų lošimo namus, esančius tik apie 8 km nuo Salonikų miesto centro, kainuoja 6 EUR, o Chalkidikėje, esančioje maždaug 120 km nuo Salonikų miesto centro, įėjimas į lošimo namus kainuoja 15 EUR. |
| --- | --- |

(52)

Lutrakio lošimo namai taip pat tvirtina, kad priemonė nėra objektyviai pateisinama, nes mažesnės įėjimo į pagalbą gaunančius lošimo namus kainos nustatymas iš tikrųjų prieštarauja socialiniam tikslui ir įėjimo į lošimo namus kainos nustatymo pateisinimui bei ypatybėms, kurios buvo aptartos Valstybės tarybos sprendime Nr. 4027/1998. Lutrakio lošimo namų teigimu, negalima pagrįstai teigti, kad administracinės kontrolės ir socialinės apsaugos tikslus galima pasiekti, taikant skirtingą įėjimo bilietų kainą – įėjimas į Mont Parnès lošimo namus, esančius tik maždaug 20 km nuo miesto centro, kainuoja 6 EUR, į Lutrakio lošimo namus, nuo Atėnų miesto centro nutolusius maždaug 85 km, įėjimas kainuoja 15 EUR; įėjimas į Salonikų lošimo namus, esančius tik apie 8 km nuo Salonikų miesto centro, kainuoja 6 EUR, o Chalkidikėje, esančioje maždaug 120 km nuo Salonikų miesto centro, įėjimas į lošimo namus kainuoja 15 EUR.

| (53) | Lutrakio lošimo namai pažymi, kad anksčiau Graikija yra teigusi, jog mažesnė 6 EUR įėjimo kaina yra grindžiama ypatingomis kiekvienų pagalbą gaunančių lošimo namų aplinkybėmis, daugiausia susijusiomis su geografine vietove (kuri lemia tam tikras ekonomines, socialines, demografines ir kitas specifines ypatybes), tačiau 2010 m. rugpjūčio mėn. po privatizavimo Korfu lošimo namai be jokio paaiškinimo, kodėl šios ypatingos aplinkybės nebetaikomos, už įėjimą pradėjo imti 15 EUR mokestį. |
| --- | --- |

(53)

Lutrakio lošimo namai pažymi, kad anksčiau Graikija yra teigusi, jog mažesnė 6 EUR įėjimo kaina yra grindžiama ypatingomis kiekvienų pagalbą gaunančių lošimo namų aplinkybėmis, daugiausia susijusiomis su geografine vietove (kuri lemia tam tikras ekonomines, socialines, demografines ir kitas specifines ypatybes), tačiau 2010 m. rugpjūčio mėn. po privatizavimo Korfu lošimo namai be jokio paaiškinimo, kodėl šios ypatingos aplinkybės nebetaikomos, už įėjimą pradėjo imti 15 EUR mokestį.

| (54) | Dėl susigrąžintinos sumos dydžio Lutrakio lošimo namai teigia, kad susijusi suma – tai vienam klientui tenkančio mokesčio skirtumas, padaugintas iš klientų, įeinančių į pagalbą gaunančius lošimo namus, skaičiaus. |
| --- | --- |

(54)

Dėl susigrąžintinos sumos dydžio Lutrakio lošimo namai teigia, kad susijusi suma – tai vienam klientui tenkančio mokesčio skirtumas, padaugintas iš klientų, įeinančių į pagalbą gaunančius lošimo namus, skaičiaus.

| (55) | Dėl atskirų Graikijos ir Mont Parnès nurodytų priemonių, kurios, jų nuomone, yra palankios Lutrakio lošimo namams, pagrindinė iš jų – esą Lutrakio lošimo namai moka valstybei mažesnę nei kiti lošimo namai metinio bruto pelno dalį, Lutrakio lošimo namai nurodo, kad iš tikrųjų pagal atskirą susitarimą su valdžios institucijomis jie yra sumokėję tiek pat kiek ir jų konkurentai. |
| --- | --- |

(55)

Dėl atskirų Graikijos ir Mont Parnès nurodytų priemonių, kurios, jų nuomone, yra palankios Lutrakio lošimo namams, pagrindinė iš jų – esą Lutrakio lošimo namai moka valstybei mažesnę nei kiti lošimo namai metinio bruto pelno dalį, Lutrakio lošimo namai nurodo, kad iš tikrųjų pagal atskirą susitarimą su valdžios institucijomis jie yra sumokėję tiek pat kiek ir jų konkurentai.

V.   VERTINIMAS

| (56) | Vertintiną priemonę sudaro mokestinė diskriminacija tam tikrų lošimo namų naudai, kurią Graikijos valdžios institucijos įgyvendino, vienu metu taikydamos įvairias nuostatas (45), kuriose nustatyta vienoda 80 % rinkliava nuo įėjimo į lošimo namus kainos ir nustatytos skirtingos reguliuojamos kainos valstybiniams ir privatiems lošimo namams, t. y. 6 EUR valstybei priklausantiems lošimo namams ir 15 EUR privatiems lošimo namams, todėl privatūs lošimo namai atsidūrė konkurenciniu požiūriu nepalankesnėje padėtyje (46). |
| --- | --- |

(56)

Vertintiną priemonę sudaro mokestinė diskriminacija tam tikrų lošimo namų naudai, kurią Graikijos valdžios institucijos įgyvendino, vienu metu taikydamos įvairias nuostatas (45), kuriose nustatyta vienoda 80 % rinkliava nuo įėjimo į lošimo namus kainos ir nustatytos skirtingos reguliuojamos kainos valstybiniams ir privatiems lošimo namams, t. y. 6 EUR valstybei priklausantiems lošimo namams ir 15 EUR privatiems lošimo namams, todėl privatūs lošimo namai atsidūrė konkurenciniu požiūriu nepalankesnėje padėtyje (46).

V.1.   Valstybės pagalbos buvimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

| (57) | Kad išsiaiškintų, ar priemonė reiškia valstybės pagalbą, kuriai taikomos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) nuostatos, Komisija turi įvertinti, ar ji atitinka šios Sutarties 107 straipsnio 1 dalie sąlygas. 107 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad „išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai.“ |
| --- | --- |

(57)

Kad išsiaiškintų, ar priemonė reiškia valstybės pagalbą, kuriai taikomos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) nuostatos, Komisija turi įvertinti, ar ji atitinka šios Sutarties 107 straipsnio 1 dalie sąlygas. 107 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad „išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaka valstybių narių tarpusavio prekybai.“

| (58) | Atitinkamai Komisija įvertins, ar ginčijama priemonė atitinka visas keturias reikalaujamas sąlygas, kad būtų laikoma valstybės pagalba pagal 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(58)

Atitinkamai Komisija įvertins, ar ginčijama priemonė atitinka visas keturias reikalaujamas sąlygas, kad būtų laikoma valstybės pagalba pagal 107 straipsnio 1 dalį.

V.1.1.   Suteiktas pranašumas

| (59) | Kad būtų laikoma valstybės pagalba, priemonė turi suteikti pagalbos gavėjams pranašumą – jie turėtų nemokėti mokesčių, kurie paprastai turėtų būti padengiami iš jų pačių biudžeto. |
| --- | --- |

(59)

Kad būtų laikoma valstybės pagalba, priemonė turi suteikti pagalbos gavėjams pranašumą – jie turėtų nemokėti mokesčių, kurie paprastai turėtų būti padengiami iš jų pačių biudžeto.

| (60) | Graikijos valdžios institucijos teigė, kad, pirma, priemonei valstybės pagalbos taisyklės netaikomos, nes visi Graikijoje veikiantys lošimo namai turi mokėti valstybei vienodą mokestį, t. y. 80 % kiekvieno įėjimo bilieto vertės, o skirtingo vertinimo elementas atsiranda dėl 1994 ir 1995 m. teisės aktuose nustatytos kainodaros politikos, nustačius 15 EUR įėjimo į lošimo namus, licencijuotus pagal Įstatymą Nr. 2206/1994, kainą. |
| --- | --- |

(60)

Graikijos valdžios institucijos teigė, kad, pirma, priemonei valstybės pagalbos taisyklės netaikomos, nes visi Graikijoje veikiantys lošimo namai turi mokėti valstybei vienodą mokestį, t. y. 80 % kiekvieno įėjimo bilieto vertės, o skirtingo vertinimo elementas atsiranda dėl 1994 ir 1995 m. teisės aktuose nustatytos kainodaros politikos, nustačius 15 EUR įėjimo į lošimo namus, licencijuotus pagal Įstatymą Nr. 2206/1994, kainą.

| (61) | Graikijos valdžios institucijos taip pat teigia, kad kaina už įėjimą – tik administracinės kontrolės priemonė, o ne mokestis, nes pagal Valstybės tarybos sprendimą Nr. 4025/1998 įėjimo į lošimo namus kainos nustatymas turi socialinį pobūdį ir nėra mokestinė priemonė. |
| --- | --- |

(61)

Graikijos valdžios institucijos taip pat teigia, kad kaina už įėjimą – tik administracinės kontrolės priemonė, o ne mokestis, nes pagal Valstybės tarybos sprendimą Nr. 4025/1998 įėjimo į lošimo namus kainos nustatymas turi socialinį pobūdį ir nėra mokestinė priemonė.

| (62) | Pirmiausia reikėtų pažymėti, kad kainų nustatymo Įstatyme Nr. 2206/1994 negalima taip paprastai apibūdinti kaip įprastos kainodaros politikos, nes atrodo, kad visi lošimo namai gali laisvai iš vartotojų imti mažesnį įėjimo mokestį arba netgi išvis padaryti įėjimą nemokamą, nors visais atvejais jiems taikoma pareiga mokėti valstybei 80 % išduoto įėjimo bilieto vertės, nepaisant to, ar vartotojas iš tikrųjų turėjo mokėti už įėjimą. |
| --- | --- |

(62)

Pirmiausia reikėtų pažymėti, kad kainų nustatymo Įstatyme Nr. 2206/1994 negalima taip paprastai apibūdinti kaip įprastos kainodaros politikos, nes atrodo, kad visi lošimo namai gali laisvai iš vartotojų imti mažesnį įėjimo mokestį arba netgi išvis padaryti įėjimą nemokamą, nors visais atvejais jiems taikoma pareiga mokėti valstybei 80 % išduoto įėjimo bilieto vertės, nepaisant to, ar vartotojas iš tikrųjų turėjo mokėti už įėjimą.

| (63) | Bet kuriuo atveju, taikant ES valstybės pagalbos taisykles, neturi reikšmės tai, ar vertinama priemonė yra mokestis, ar kainų nustatymo priemonė, nes 107 straipsnis taikomas pagalbai „bet kokia forma“, jeigu suteikiamas pranašumas. To, kad pagrindinis jos tikslas nėra mokestinių pajamų gavimas, savaime nepakanka, kad šios priemonės nebūtų galima laikyti valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(63)

Bet kuriuo atveju, taikant ES valstybės pagalbos taisykles, neturi reikšmės tai, ar vertinama priemonė yra mokestis, ar kainų nustatymo priemonė, nes 107 straipsnis taikomas pagalbai „bet kokia forma“, jeigu suteikiamas pranašumas. To, kad pagrindinis jos tikslas nėra mokestinių pajamų gavimas, savaime nepakanka, kad šios priemonės nebūtų galima laikyti valstybės pagalba.

| (64) | NET jei būtų pripažinta, kad įėjimo į lošimo namus kainos nustatymas gali turėti socialinį tikslą, klausimas, ar tai yra valstybės pagalbai prilygstantis pranašumas, turi būti vertinamas pagal poveikį atskiroms įmonėms, siekiant nustatyti, ar kai kurios įmonės valstybei duoda mažiau pajamų. Kadangi nuo bendros 15 EUR įėjimo kainos taikymo buvo atskirai atleidžiami konkretūs lošimo namai ir visų pirma kadangi 80 % rinkliava turi būti mokama valstybei nuo mažesnės kainos, kurią lošimo namai privalo imti (iš esmės, žr. pirmiau), šiems lošimo namams suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(64)

NET jei būtų pripažinta, kad įėjimo į lošimo namus kainos nustatymas gali turėti socialinį tikslą, klausimas, ar tai yra valstybės pagalbai prilygstantis pranašumas, turi būti vertinamas pagal poveikį atskiroms įmonėms, siekiant nustatyti, ar kai kurios įmonės valstybei duoda mažiau pajamų. Kadangi nuo bendros 15 EUR įėjimo kainos taikymo buvo atskirai atleidžiami konkretūs lošimo namai ir visų pirma kadangi 80 % rinkliava turi būti mokama valstybei nuo mažesnės kainos, kurią lošimo namai privalo imti (iš esmės, žr. pirmiau), šiems lošimo namams suteikiamas pranašumas.

| (65) | Komisija pripažįsta valstybių narių teisę apibrėžti priemonę kaip mokestinę ar kitokią priemonę pagal jų pačių nacionalinę teisę. Komisijos vertinimu niekaip nesiekiama aiškinti nacionalinės teisės. Tačiau dėl šios priemonės tampa įmanoma valstybei nuolat mokėti 80 % nuo kiekvieno lošimo namų išduoto įėjimo bilieto kainos. Be to, Komisija pažymi, kad pagal nacionalinę teisę (visų pirma Įstatymą Nr. 2206/1994 ir 1995 m. ministro sprendimą) mokėtinos sumos turi būti deponuotos atitinkamam pelno mokesčio biurui (47). Todėl, nors tai neturi įtakos priemonės kvalifikavimui pagal nacionalinę teisę, Komisija pažymi, kad priemonė turi panašų į mokestinės priemonės poveikį. Todėl vien šio sprendimo ir įvertinimo pagal ES valstybės pagalbos teisę tikslais Komisija šiame sprendime priemonę vadins „mokestine priemone“, „mokesčiu“ arba „apmokestinimu“. |
| --- | --- |

(65)

Komisija pripažįsta valstybių narių teisę apibrėžti priemonę kaip mokestinę ar kitokią priemonę pagal jų pačių nacionalinę teisę. Komisijos vertinimu niekaip nesiekiama aiškinti nacionalinės teisės. Tačiau dėl šios priemonės tampa įmanoma valstybei nuolat mokėti 80 % nuo kiekvieno lošimo namų išduoto įėjimo bilieto kainos. Be to, Komisija pažymi, kad pagal nacionalinę teisę (visų pirma Įstatymą Nr. 2206/1994 ir 1995 m. ministro sprendimą) mokėtinos sumos turi būti deponuotos atitinkamam pelno mokesčio biurui (47). Todėl, nors tai neturi įtakos priemonės kvalifikavimui pagal nacionalinę teisę, Komisija pažymi, kad priemonė turi panašų į mokestinės priemonės poveikį. Todėl vien šio sprendimo ir įvertinimo pagal ES valstybės pagalbos teisę tikslais Komisija šiame sprendime priemonę vadins „mokestine priemone“, „mokesčiu“ arba „apmokestinimu“.

| (66) | Dėl vertinamos priemonės, t. y. mokestinės diskriminacijos, atsirandančios dėl bendro vienodo mokesčio nuo įėjimo, taikomo nevienodai reguliuojamoms įėjimo kainoms, poveikio Graikijoje valstybei priklausantys lošimo namai įgyja pranašumą prieš privačius lošimo namus. Bendras dviejų valstybės priemonių poveikis yra toks, kad privatūs lošimo namai turi mokėti valstybei 12 EUR mokestį nuo įėjimo kainos už vieną asmenį (80 % nuo 15 EUR), o valstybiniai lošimo namai moka tik 4,80 EUR (80 % nuo 6 EUR) (48). |
| --- | --- |

(66)

Dėl vertinamos priemonės, t. y. mokestinės diskriminacijos, atsirandančios dėl bendro vienodo mokesčio nuo įėjimo, taikomo nevienodai reguliuojamoms įėjimo kainoms, poveikio Graikijoje valstybei priklausantys lošimo namai įgyja pranašumą prieš privačius lošimo namus. Bendras dviejų valstybės priemonių poveikis yra toks, kad privatūs lošimo namai turi mokėti valstybei 12 EUR mokestį nuo įėjimo kainos už vieną asmenį (80 % nuo 15 EUR), o valstybiniai lošimo namai moka tik 4,80 EUR (80 % nuo 6 EUR) (48).

| (67) | Šia priemone Graikijos valstybė valstybinius lošimo namus atleidžia nuo naštos, kuri jiems kitu atveju būtų tekusi, jeigu apmokestinimas būtų nediskriminacinis ir neutralus konkurencijos požiūriu. Nediskriminacinis ir konkurencijos požiūriu neutralus apmokestinimas Graikijoje iš esmės buvo nustatytas Įstatymu Nr. 2206/1994 dėl lošimo namų steigimo, veiklos vykdymo ir priežiūros, kuriuo nustatyta 15 EUR įėjimo kaina ir valstybei mokėtinas 80 % šios kainos mokestis. Tačiau Graikijos valstybė netaikė šios nediskriminacinės ir konkurencijos požiūriu neutralios apmokestinimo sistemos valstybiniams lošimo namas (arba privatiems Salonikų lošimo namams, kurie vertinami taip pat) ir leido jiems mokėti 4,80 EUR mokestį nuo įėjimo kainos, todėl vertino šias įmones palankiau. Šiems lošimo namams pagal bendras jų pajamas teko lengvesnė mokesčių našta vienam asmeniui. Visos bendros jų pajamos apima pajamas ne tik iš mokamo įėjimo (vien už įėjimo bilietų kainą), bet ir iš kitų pajamų šaltinių, pvz., azartinių lošimų, apgyvendinimo, baro ir restorano paslaugų, pasirodymų ir kt. |
| --- | --- |

(67)

Šia priemone Graikijos valstybė valstybinius lošimo namus atleidžia nuo naštos, kuri jiems kitu atveju būtų tekusi, jeigu apmokestinimas būtų nediskriminacinis ir neutralus konkurencijos požiūriu. Nediskriminacinis ir konkurencijos požiūriu neutralus apmokestinimas Graikijoje iš esmės buvo nustatytas Įstatymu Nr. 2206/1994 dėl lošimo namų steigimo, veiklos vykdymo ir priežiūros, kuriuo nustatyta 15 EUR įėjimo kaina ir valstybei mokėtinas 80 % šios kainos mokestis. Tačiau Graikijos valstybė netaikė šios nediskriminacinės ir konkurencijos požiūriu neutralios apmokestinimo sistemos valstybiniams lošimo namas (arba privatiems Salonikų lošimo namams, kurie vertinami taip pat) ir leido jiems mokėti 4,80 EUR mokestį nuo įėjimo kainos, todėl vertino šias įmones palankiau. Šiems lošimo namams pagal bendras jų pajamas teko lengvesnė mokesčių našta vienam asmeniui. Visos bendros jų pajamos apima pajamas ne tik iš mokamo įėjimo (vien už įėjimo bilietų kainą), bet ir iš kitų pajamų šaltinių, pvz., azartinių lošimų, apgyvendinimo, baro ir restorano paslaugų, pasirodymų ir kt.

| (68) | Pagal nusistovėjusią teismų praktiką pagalbos sąvoka apima ne tik pozityvią naudą, bet ir priemones, kuriomis įvairiomis formomis sumažinami mokesčiai, kurie paprastai įtraukiami į įmonės biudžetą ir kurie, nebūdami subsidijomis griežtąja šio žodžio prasme, yra panašaus pobūdžio ir turi tokį patį poveikį (49). Tokia nauda gali būti teikiama įvairiai sumažinant įmonės mokesčių naštą, įskaitant mokesčio bazės sumažinimą. |
| --- | --- |

(68)

Pagal nusistovėjusią teismų praktiką pagalbos sąvoka apima ne tik pozityvią naudą, bet ir priemones, kuriomis įvairiomis formomis sumažinami mokesčiai, kurie paprastai įtraukiami į įmonės biudžetą ir kurie, nebūdami subsidijomis griežtąja šio žodžio prasme, yra panašaus pobūdžio ir turi tokį patį poveikį (49). Tokia nauda gali būti teikiama įvairiai sumažinant įmonės mokesčių naštą, įskaitant mokesčio bazės sumažinimą.

| (69) | Šiuo atveju Korfu, Mont Parnès ir Salonikų lošimo namai (o iki 1999 m. – ir Rodo lošimo namai) (50) gavo panašią į mokesčio bazės sumažinimą naudą, nes, kaip paaiškinta pirmiau, šiems lošimo namams galioja specialios nuostatos, pagal kurias nustatomas mažesnis nei kitiems lošimo namams jų už vieną įleistą asmenį mokamas mokestis. |
| --- | --- |

(69)

Šiuo atveju Korfu, Mont Parnès ir Salonikų lošimo namai (o iki 1999 m. – ir Rodo lošimo namai) (50) gavo panašią į mokesčio bazės sumažinimą naudą, nes, kaip paaiškinta pirmiau, šiems lošimo namams galioja specialios nuostatos, pagal kurias nustatomas mažesnis nei kitiems lošimo namams jų už vieną įleistą asmenį mokamas mokestis.

| (70) | Graikijos valdžios institucijos pažymėjo, kad tiesioginis mažesnės mokesčio naštos naudos gavėjas yra klientas. Tačiau net jeigu galima būtų teigti, kad klientai gauna naudą ir dėl sumažintos mokesčio už įėjimą naštos, nes iš viso jiems tenka mokėti mažesnę kainą, tai nedraudžia priemonei suteikti pranašumą atitinkamoms įmonėms, šiuo atveju – pagalbą gaunantiems lošimo namams, nes jie moka mažiau mokesčių už vieną įleistą klientą. |
| --- | --- |

(70)

Graikijos valdžios institucijos pažymėjo, kad tiesioginis mažesnės mokesčio naštos naudos gavėjas yra klientas. Tačiau net jeigu galima būtų teigti, kad klientai gauna naudą ir dėl sumažintos mokesčio už įėjimą naštos, nes iš viso jiems tenka mokėti mažesnę kainą, tai nedraudžia priemonei suteikti pranašumą atitinkamoms įmonėms, šiuo atveju – pagalbą gaunantiems lošimo namams, nes jie moka mažiau mokesčių už vieną įleistą klientą.

| (71) | Mokesčių bylose įrodyta, kad atleidimas nuo kliento nominaliai sumokėtų, tačiau tiekėjo surinktų mokesčių gali būti laikomas valstybės pagalba, kaip ir kitos skatinamosios priemonės vartotojams pirkti konkrečias prekes ir paslaugas (51). |
| --- | --- |

(71)

Mokesčių bylose įrodyta, kad atleidimas nuo kliento nominaliai sumokėtų, tačiau tiekėjo surinktų mokesčių gali būti laikomas valstybės pagalba, kaip ir kitos skatinamosios priemonės vartotojams pirkti konkrečias prekes ir paslaugas (51).

| (72) | Laikydamasi tokios ankstesnės praktikos, Komisija mano, kad mokesčių vartotojams sumažinimas gali būti valstybės pagalba įmonėms, jeigu sumažinimo sąlyga yra įmonės tiekiamos konkrečios prekės ar teikiamos paslaugos naudojimas (52). Todėl argumentas, kad tiesioginis naudos gavėjas yra klientas, nėra kliūtis valstybės pagalbai konstatuoti. |
| --- | --- |

(72)

Laikydamasi tokios ankstesnės praktikos, Komisija mano, kad mokesčių vartotojams sumažinimas gali būti valstybės pagalba įmonėms, jeigu sumažinimo sąlyga yra įmonės tiekiamos konkrečios prekės ar teikiamos paslaugos naudojimas (52). Todėl argumentas, kad tiesioginis naudos gavėjas yra klientas, nėra kliūtis valstybės pagalbai konstatuoti.

| (73) | Be to, atsižvelgiant į Graikijos lošimo namų paprotinę komercinę praktiką atsisakyti įėjimo bilieto kainos ir kartu mokėti valstybei įėjimo mokestį (80 % nominaliosios bilieto vertės), mokesčių administracija valstybiniams lošimo namams suteikia dar didesnę naudą, nes privatūs lošimo namai moka gerokai didesnę kliento įleidimo kainą, t. y. nuo įėjimo kainos mokėtinas mokestis yra 12 EUR, palyginti su valstybiniais lošimo namais, turinčiais finansuoti tik 4,80 EUR iš visų jų verslo pajamų. |
| --- | --- |

(73)

Be to, atsižvelgiant į Graikijos lošimo namų paprotinę komercinę praktiką atsisakyti įėjimo bilieto kainos ir kartu mokėti valstybei įėjimo mokestį (80 % nominaliosios bilieto vertės), mokesčių administracija valstybiniams lošimo namams suteikia dar didesnę naudą, nes privatūs lošimo namai moka gerokai didesnę kliento įleidimo kainą, t. y. nuo įėjimo kainos mokėtinas mokestis yra 12 EUR, palyginti su valstybiniais lošimo namais, turinčiais finansuoti tik 4,80 EUR iš visų jų verslo pajamų.

| (74) | Graikijos valdžios institucijų teigimu, praktika leisti pagalbą gaunantiems lošimo namams tam tikromis savaitės dienomis neapmokestinti įėjimo yra išimtinė. Tačiau tai konkrečiai numatyta nacionalinės teisės aktuose (1995 m. ministro sprendime). Graikija teigė, kad ši praktika taikoma tik labai svarbiems asmenims arba įžymybėms, tačiau Komisija turi įrodymų, viešai prieinamos informacijos, pvz., lankstinukų, kuriuose apie nemokamą įėjimą skelbiama laikraščiuose ir internete, ir tai rodo, kad pagal susiformavusį paprotį tam tikromis savaitės dienomis įėjimas yra nemokamas visiems klientams (pavyzdžiui, Salonikų lošimo namai savo interneto svetainėje reklamuoja, kad nuo sekmadienio iki ketvirtadienio įėjimas į šiuos lošimo namus yra visada nemokamas) (53). Todėl neatrodo, kad tarp pagalbą gaunančių lošimo namų nemokamo įėjimo praktika būtų išimtinė. |
| --- | --- |

(74)

Graikijos valdžios institucijų teigimu, praktika leisti pagalbą gaunantiems lošimo namams tam tikromis savaitės dienomis neapmokestinti įėjimo yra išimtinė. Tačiau tai konkrečiai numatyta nacionalinės teisės aktuose (1995 m. ministro sprendime). Graikija teigė, kad ši praktika taikoma tik labai svarbiems asmenims arba įžymybėms, tačiau Komisija turi įrodymų, viešai prieinamos informacijos, pvz., lankstinukų, kuriuose apie nemokamą įėjimą skelbiama laikraščiuose ir internete, ir tai rodo, kad pagal susiformavusį paprotį tam tikromis savaitės dienomis įėjimas yra nemokamas visiems klientams (pavyzdžiui, Salonikų lošimo namai savo interneto svetainėje reklamuoja, kad nuo sekmadienio iki ketvirtadienio įėjimas į šiuos lošimo namus yra visada nemokamas) (53). Todėl neatrodo, kad tarp pagalbą gaunančių lošimo namų nemokamo įėjimo praktika būtų išimtinė.

| (75) | Graikija teigė, kad tokia praktika prieštarauja nacionalinei mokesčių teisei; Komisija pažymi, kad leidimas neapmokestinti įėjimo yra aiškiai numatytas nacionaliniame įstatyme, reglamentuojančiame lošimo namų veiklą, ir pagalbą gaunantys lošimo namai akivaizdžiai juo naudojasi. |
| --- | --- |

(75)

Graikija teigė, kad tokia praktika prieštarauja nacionalinei mokesčių teisei; Komisija pažymi, kad leidimas neapmokestinti įėjimo yra aiškiai numatytas nacionaliniame įstatyme, reglamentuojančiame lošimo namų veiklą, ir pagalbą gaunantys lošimo namai akivaizdžiai juo naudojasi.

| (76) | Graikija tvirtino, kad 80 % bilieto kainos, kurie yra mokami valstybei iš lošimo namų nuosavų lėšų, nėra pripažįstami produktyviomis išlaidomis ir pagal Graikijos mokesčių teisę jų neleidžiama atskaityti iš įmonės pajamų, todėl tokią praktiką vykdanti įmonė patiria didelę mokestinę naštą. Komisija pažymi, kad toks argumentavimas iš tikrųjų atitinka skundo pateikėjo teiginį, kad dėl didelės mokesčių naštos, atsirandančios mokant mokestį iš savo pačių pajamų, privatūs lošimo namai iš tikrųjų negali sau leisti neapmokestinti įėjimo; todėl tai tik patvirtina argumentą, kad mažesnę kainą nustatantiems lošimo namams suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(76)

Graikija tvirtino, kad 80 % bilieto kainos, kurie yra mokami valstybei iš lošimo namų nuosavų lėšų, nėra pripažįstami produktyviomis išlaidomis ir pagal Graikijos mokesčių teisę jų neleidžiama atskaityti iš įmonės pajamų, todėl tokią praktiką vykdanti įmonė patiria didelę mokestinę naštą. Komisija pažymi, kad toks argumentavimas iš tikrųjų atitinka skundo pateikėjo teiginį, kad dėl didelės mokesčių naštos, atsirandančios mokant mokestį iš savo pačių pajamų, privatūs lošimo namai iš tikrųjų negali sau leisti neapmokestinti įėjimo; todėl tai tik patvirtina argumentą, kad mažesnę kainą nustatantiems lošimo namams suteikiamas pranašumas.

| (77) | Graikija taip pat teigė, kad dėl to, jog lošimo namai išlaiko 20 % nevienodos įėjimo kainos, pranašumas suteikiamas didesnę kainą nustatantiems lošimo namams, gaunantiems pastovias grynąsias 3 EUR pajamas, palyginti su valstybinių lošimo namų gaunamais 1,20 EUR. Šis argumentas yra klaidinantis, nes juo nepaisoma dviejų faktinių aplinkybių, kurios yra labai svarbios, norint tinkamai suvokti iš tikrųjų antikonkurencinį priemonės poveikį. Viena, dėl to, kad valdžios institucijos tam tikriems lošimo namams nustatė mažesnes bilietų kainas, įskaitant įėjimo kainą, šie lošimo namai tampa patrauklesni klientams, ir todėl i) paklausa nukrypsta nuo tendencijos, kuri vyrautų, jeigu lošimo namai konkuruotų tik savo pranašumais, vien pagal individualią siūlomų paslaugų aprėptį ir kokybę, ir ii) kitiems dalykams nesiskiriant, dirbtinai didinamas įleistų klientų skaičius. Kita, kaip jau paaiškinta pirmiau, pajamos iš įėjimo kainos sudaro tik nedidelę visų pajamų, kurias įmonei suteikia pritrauktas lošimo namų klientas ir iš kurių lošimo namams tenka mokėti mokestį nuo įėjimo kainos, dalį. |
| --- | --- |

(77)

Graikija taip pat teigė, kad dėl to, jog lošimo namai išlaiko 20 % nevienodos įėjimo kainos, pranašumas suteikiamas didesnę kainą nustatantiems lošimo namams, gaunantiems pastovias grynąsias 3 EUR pajamas, palyginti su valstybinių lošimo namų gaunamais 1,20 EUR. Šis argumentas yra klaidinantis, nes juo nepaisoma dviejų faktinių aplinkybių, kurios yra labai svarbios, norint tinkamai suvokti iš tikrųjų antikonkurencinį priemonės poveikį. Viena, dėl to, kad valdžios institucijos tam tikriems lošimo namams nustatė mažesnes bilietų kainas, įskaitant įėjimo kainą, šie lošimo namai tampa patrauklesni klientams, ir todėl i) paklausa nukrypsta nuo tendencijos, kuri vyrautų, jeigu lošimo namai konkuruotų tik savo pranašumais, vien pagal individualią siūlomų paslaugų aprėptį ir kokybę, ir ii) kitiems dalykams nesiskiriant, dirbtinai didinamas įleistų klientų skaičius. Kita, kaip jau paaiškinta pirmiau, pajamos iš įėjimo kainos sudaro tik nedidelę visų pajamų, kurias įmonei suteikia pritrauktas lošimo namų klientas ir iš kurių lošimo namams tenka mokėti mokestį nuo įėjimo kainos, dalį.

| (78) | Galiausiai tai, kad dėl mokestinės diskriminacijos suteikiamas pranašumas, pripažįstama pačiose atitinkamose nacionalinėse nuostatose. Kaip pranešė Graikijos valdžios institucijos, Salonikų lošimo namams leidžiama imti mažesnę įėjimo kainą ir mokėti mažesnį mokestį pagal 1953 m. įstatymo galią turintį dekretą, pagal kurį iš užsienio kapitalo įsteigtoms įmonėms taikomas palankiausias nacionalinėms įmonėms galiojantis režimas. Nors Graikijos valdžios institucijos teigia, kad nagrinėjama schema nesuteikiama pranašumo, vis dėlto jos ją taiko Salonikų lošimo namams, remdamosi tuo, kad tai yra palankiausias vidaus įmonėms taikomas režimas, palyginti su ne tokiu palankiu, taikomu kitiems privatiems lošimo namams. |
| --- | --- |

(78)

Galiausiai tai, kad dėl mokestinės diskriminacijos suteikiamas pranašumas, pripažįstama pačiose atitinkamose nacionalinėse nuostatose. Kaip pranešė Graikijos valdžios institucijos, Salonikų lošimo namams leidžiama imti mažesnę įėjimo kainą ir mokėti mažesnį mokestį pagal 1953 m. įstatymo galią turintį dekretą, pagal kurį iš užsienio kapitalo įsteigtoms įmonėms taikomas palankiausias nacionalinėms įmonėms galiojantis režimas. Nors Graikijos valdžios institucijos teigia, kad nagrinėjama schema nesuteikiama pranašumo, vis dėlto jos ją taiko Salonikų lošimo namams, remdamosi tuo, kad tai yra palankiausias vidaus įmonėms taikomas režimas, palyginti su ne tokiu palankiu, taikomu kitiems privatiems lošimo namams.

| (79) | Subsidiariai Graikijos valdžios institucijos ir Mont Parnès atkreipia dėmesį į kitus lošimo namų skirtumus, susijusius su mokesčių arba reguliavimo priemonėmis, kurios, jų nuomone, yra palankios skundo pateikėjui Lutrakio lošimo namams ir taip atsveria visus pranašumus, kuriuos pagalbos gavėjai gauna dėl mažesnės įėjimo kainos (54); Komisija pažymi, kad teiginys, jog viena priemonė (bendro apmokestinimo skirtumas) turėtų būti kompensuojama kita (įėjimo bilietų kainų skirtumas ir konkretus mokestis, kuriuo ši kaina apmokestinama), negali būti pripažintas argumentu, pagrindžiančiu nuomonę, kad vertinama priemonė nėra valstybės pagalba. Bet kuriuo atveju, kaip minėta, šie aspektai skiriasi nuo vertinamos priemonės ir šis sprendimas jų neapima (žr. 46 punktą). |
| --- | --- |

(79)

Subsidiariai Graikijos valdžios institucijos ir Mont Parnès atkreipia dėmesį į kitus lošimo namų skirtumus, susijusius su mokesčių arba reguliavimo priemonėmis, kurios, jų nuomone, yra palankios skundo pateikėjui Lutrakio lošimo namams ir taip atsveria visus pranašumus, kuriuos pagalbos gavėjai gauna dėl mažesnės įėjimo kainos (54); Komisija pažymi, kad teiginys, jog viena priemonė (bendro apmokestinimo skirtumas) turėtų būti kompensuojama kita (įėjimo bilietų kainų skirtumas ir konkretus mokestis, kuriuo ši kaina apmokestinama), negali būti pripažintas argumentu, pagrindžiančiu nuomonę, kad vertinama priemonė nėra valstybės pagalba. Bet kuriuo atveju, kaip minėta, šie aspektai skiriasi nuo vertinamos priemonės ir šis sprendimas jų neapima (žr. 46 punktą).

| (80) | Komisija daro išvadą, kad vertinama priemonė, konkrečiai – mokestinė diskriminacija, kurią lemia bendras vienodo nuo įėjimo kainos mokamo mokesčio, taikomo nevienodoms reguliuojamosioms kainoms, poveikis suteikia pranašumą lošimo namams, kuriuose nustatyta mažesnė įėjimo kaina. |
| --- | --- |

(80)

Komisija daro išvadą, kad vertinama priemonė, konkrečiai – mokestinė diskriminacija, kurią lemia bendras vienodo nuo įėjimo kainos mokamo mokesčio, taikomo nevienodoms reguliuojamosioms kainoms, poveikis suteikia pranašumą lošimo namams, kuriuose nustatyta mažesnė įėjimo kaina.

V.1.2.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (81) | Minėtas pranašumas yra priskirtinas valstybei ir finansuojamas iš valstybės išteklių. |
| --- | --- |

(81)

Minėtas pranašumas yra priskirtinas valstybei ir finansuojamas iš valstybės išteklių.

| (82) | Kaip paaiškinta, mokestinę diskriminaciją lemia įvairūs Graikijos valstybės priimti administraciniai aktai, dekretai ir taisyklės, įskaitant visų pirma: Įstatymą Nr. 2206/1994; 1995 m. ministro sprendimą; 2003 m. balandžio 30 d. Įstatymą Nr. 3139; įstatymo galią turintį Dekretą Nr. 2687/1953; EOT Generalinio sekretoriato (valdančio valstybinius lošimo namus) sprendimus, priimtus pagal Įstatymą Nr. 1624/1951 ir Dekretą Nr. 4109/1960, konkrečiai – 1991 m. lapkričio 21 d. EOT sprendimą Nr. 535633, kuriuo į Mont Parnès lošimo namus nustatoma 2 000 GRD įėjimo kaina, ir 1992 m. kovo 24 d. EOT sprendimą Nr. 508049, kuriuo į Korfu ir Rodo lošimo namus nustatoma 1 500 GRD kaina (Korfu lošimo namų atveju vėliau ši kaina 1997 m. lapkričio 24 d. sprendimu Nr. 532691 pakeista į 2 000 GRD); ir kiekvieniems lošimo namams pagal nacionalinę teisę suteiktas licencijas, patvirtinančias atitinkamą įėjimo kainą ir pareigą mokėti 80 % konkrečiuose lošimo namuose taikomos kainos mokestį. |
| --- | --- |

(82)

Kaip paaiškinta, mokestinę diskriminaciją lemia įvairūs Graikijos valstybės priimti administraciniai aktai, dekretai ir taisyklės, įskaitant visų pirma: Įstatymą Nr. 2206/1994; 1995 m. ministro sprendimą; 2003 m. balandžio 30 d. Įstatymą Nr. 3139; įstatymo galią turintį Dekretą Nr. 2687/1953; EOT Generalinio sekretoriato (valdančio valstybinius lošimo namus) sprendimus, priimtus pagal Įstatymą Nr. 1624/1951 ir Dekretą Nr. 4109/1960, konkrečiai – 1991 m. lapkričio 21 d. EOT sprendimą Nr. 535633, kuriuo į Mont Parnès lošimo namus nustatoma 2 000 GRD įėjimo kaina, ir 1992 m. kovo 24 d. EOT sprendimą Nr. 508049, kuriuo į Korfu ir Rodo lošimo namus nustatoma 1 500 GRD kaina (Korfu lošimo namų atveju vėliau ši kaina 1997 m. lapkričio 24 d. sprendimu Nr. 532691 pakeista į 2 000 GRD); ir kiekvieniems lošimo namams pagal nacionalinę teisę suteiktas licencijas, patvirtinančias atitinkamą įėjimo kainą ir pareigą mokėti 80 % konkrečiuose lošimo namuose taikomos kainos mokestį.

| (83) | Be to, mokestinė diskriminacija yra finansuojama naudojant valstybės išteklius. Jeigu valstybė praranda pajamas, kurias įprastomis aplinkybėmis ji būtų turėjusi gauti iš įmonės, atitinkama priemonė yra finansuojama naudojant valstybės išteklius. |
| --- | --- |

(83)

Be to, mokestinė diskriminacija yra finansuojama naudojant valstybės išteklius. Jeigu valstybė praranda pajamas, kurias įprastomis aplinkybėmis ji būtų turėjusi gauti iš įmonės, atitinkama priemonė yra finansuojama naudojant valstybės išteklius.

| (84) | Mokestiniu požiūriu valstybiniams lošimo namams suteikiamą pranašumą šiuo atveju sudaro mokesčio bazės, nuo kurios yra skaičiuojamas 80 % įėjimo mokestis, dirbtinis sumažinimas nuo bendros 15 EUR nominaliosios bilieto kainos vertės iki 6 EUR valstybiniuose lošimo namuose. |
| --- | --- |

(84)

Mokestiniu požiūriu valstybiniams lošimo namams suteikiamą pranašumą šiuo atveju sudaro mokesčio bazės, nuo kurios yra skaičiuojamas 80 % įėjimo mokestis, dirbtinis sumažinimas nuo bendros 15 EUR nominaliosios bilieto kainos vertės iki 6 EUR valstybiniuose lošimo namuose.

| (85) | Teisingumo Teismas yra konstatavęs, kad tokio pobūdžio diskriminacinis mokesčio bazės sumažinimas lemia valstybės mokestinių pajamų praradimą ir pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį tai prilygsta valstybės ištekliu panaudojimui (55). Apskritai nagrinėjamu atveju Graikijos valstybė atsisako mokestinių pajamų iš valstybinių lošimo namų, sudarančių 7,20 EUR už įėjimą, t. y. ši suma yra 12 EUR mokesčio nuo įėjimo kainos, kurį valstybei perveda privatūs lošimo namai, ir 4,80 EUR mokesčio nuo įėjimo kainos, kurį valstybei perveda valstybiniai lošimo namai, skirtumas. Tačiau vertinant kiekvienų lošimo namų pagalbos gavėjų gautą pranašumą galima atsižvelgti į tam tikras korekcijas (papildomai paaiškintas V.4 skyriuje „Kiekio apskaičiavimas ir susigrąžinimas“, visų pirma atrodytų, kad iki 2000 m. Mont Parnès ir Korfu lošimo namai nemokėjo valstybei jokio įėjimo mokesčio, todėl tokiu atveju pranašumas prilygsta 12 EUR mokesčiui nuo įėjimo kainos, kurį valstybei perveda privatūs lošimo namai). |
| --- | --- |

(85)

Teisingumo Teismas yra konstatavęs, kad tokio pobūdžio diskriminacinis mokesčio bazės sumažinimas lemia valstybės mokestinių pajamų praradimą ir pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį tai prilygsta valstybės ištekliu panaudojimui (55). Apskritai nagrinėjamu atveju Graikijos valstybė atsisako mokestinių pajamų iš valstybinių lošimo namų, sudarančių 7,20 EUR už įėjimą, t. y. ši suma yra 12 EUR mokesčio nuo įėjimo kainos, kurį valstybei perveda privatūs lošimo namai, ir 4,80 EUR mokesčio nuo įėjimo kainos, kurį valstybei perveda valstybiniai lošimo namai, skirtumas. Tačiau vertinant kiekvienų lošimo namų pagalbos gavėjų gautą pranašumą galima atsižvelgti į tam tikras korekcijas (papildomai paaiškintas V.4 skyriuje „Kiekio apskaičiavimas ir susigrąžinimas“, visų pirma atrodytų, kad iki 2000 m. Mont Parnès ir Korfu lošimo namai nemokėjo valstybei jokio įėjimo mokesčio, todėl tokiu atveju pranašumas prilygsta 12 EUR mokesčiui nuo įėjimo kainos, kurį valstybei perveda privatūs lošimo namai).

| (86) | Graikija teigė, kad, kadangi lošimo namai, imantys mažesnį įėjimo mokestį, taip gali pritraukti daugiau klientų, negalima tvirtai teigti, kad valstybė praranda pajamas. Graikija tvirtina, kad todėl priemonė nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(86)

Graikija teigė, kad, kadangi lošimo namai, imantys mažesnį įėjimo mokestį, taip gali pritraukti daugiau klientų, negalima tvirtai teigti, kad valstybė praranda pajamas. Graikija tvirtina, kad todėl priemonė nėra valstybės pagalba.

| (87) | Kaip minėta sprendime pradėti procedūrą, Komisija nesutinka su šiuo argumentu. Laikydamasi savo ankstesnės praktikos, Komisija mano, kad tai, jog sumažinus mokestį kai kuriems mokesčių mokėtojams dėl šio mokesčio gali padidėti bendras surenkamų pajamų lygis, nebūtinai reiškia, kad priemonė nėra finansuojama iš valstybės išteklių (56). |
| --- | --- |

(87)

Kaip minėta sprendime pradėti procedūrą, Komisija nesutinka su šiuo argumentu. Laikydamasi savo ankstesnės praktikos, Komisija mano, kad tai, jog sumažinus mokestį kai kuriems mokesčių mokėtojams dėl šio mokesčio gali padidėti bendras surenkamų pajamų lygis, nebūtinai reiškia, kad priemonė nėra finansuojama iš valstybės išteklių (56).

| (88) | Graikijos valdžios institucijų argumentas yra klaidingas, nes lyginamasis kriterijus, kuriuo remdamosi jos tikrina mokestinės diskriminacijos poveikį valstybės biudžetui, yra iškreipiamas dėl pranašumo, susijusio su šia priemone. Savo motyvavime Graikijos valdžios institucijos atsižvelgė į dinamišką kainos sumažinimo poveikį, kuris gali padidinti paklausą, ir atitinkamai surenkamą mokestį, nes surenkamas mokestis yra proporcingas įėjusių žmonių skaičiui. Tačiau toks palyginimas yra netinkamas, nes paklausa didėja dėl pačios nelygybės, susidarančios dėl pranašumo, t. y. aplinkybės, kad egzistuoja mažesnė kaina ir todėl nuo įėjimo kainos mokamo mokesčio našta yra mažesnė. |
| --- | --- |

(88)

Graikijos valdžios institucijų argumentas yra klaidingas, nes lyginamasis kriterijus, kuriuo remdamosi jos tikrina mokestinės diskriminacijos poveikį valstybės biudžetui, yra iškreipiamas dėl pranašumo, susijusio su šia priemone. Savo motyvavime Graikijos valdžios institucijos atsižvelgė į dinamišką kainos sumažinimo poveikį, kuris gali padidinti paklausą, ir atitinkamai surenkamą mokestį, nes surenkamas mokestis yra proporcingas įėjusių žmonių skaičiui. Tačiau toks palyginimas yra netinkamas, nes paklausa didėja dėl pačios nelygybės, susidarančios dėl pranašumo, t. y. aplinkybės, kad egzistuoja mažesnė kaina ir todėl nuo įėjimo kainos mokamo mokesčio našta yra mažesnė.

| (89) | Bet kuriuo atveju Graikijos valdžios institucijos nepateikė jokių įrodymų, kad bendros mokestinės pajamos iš lošimo namams taikomo nuo įėjimo kainos mokamo mokesčio yra maksimaliai didinamos dėl šios nevienodų kainų tendencijos. Jeigu Komisija vadovautųsi motyvavimu, kad sumažinus įėjimo kainą iki 6 EUR surenkama daugiau mokesčių, mokestinės pajamos būtų maksimaliai padidintos, jeigu visi įėjimo bilietai visuose lošimo namuose (valstybiniuose ir privačiuose) kainuotų 6 EUR, o tai neatitinka Graikijos teiginio, kad tai pasiekiama dėl mokestinės diskriminacijos, atsirandančios taikant nevienodas kainas. |
| --- | --- |

(89)

Bet kuriuo atveju Graikijos valdžios institucijos nepateikė jokių įrodymų, kad bendros mokestinės pajamos iš lošimo namams taikomo nuo įėjimo kainos mokamo mokesčio yra maksimaliai didinamos dėl šios nevienodų kainų tendencijos. Jeigu Komisija vadovautųsi motyvavimu, kad sumažinus įėjimo kainą iki 6 EUR surenkama daugiau mokesčių, mokestinės pajamos būtų maksimaliai padidintos, jeigu visi įėjimo bilietai visuose lošimo namuose (valstybiniuose ir privačiuose) kainuotų 6 EUR, o tai neatitinka Graikijos teiginio, kad tai pasiekiama dėl mokestinės diskriminacijos, atsirandančios taikant nevienodas kainas.

| (90) | Todėl ginčijamas pranašumas yra finansuojamas iš valstybės išteklių. |
| --- | --- |

(90)

Todėl ginčijamas pranašumas yra finansuojamas iš valstybės išteklių.

V.1.3.   Pasirinktinumas

| (91) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi būti specifinė arba pasirinktinė, nes palaiko „tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą“. |
| --- | --- |

(91)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi būti specifinė arba pasirinktinė, nes palaiko „tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą“.

| (92) | Pagal Teisingumo Teismo praktiką (57), „kalbant apie atrankos sąlygos, kuri yra sudėtinė valstybės pagalbos dalis, įvertinimą, iš nusistovėjusios Bendrijos teismų praktikos yra aišku, kad EB 87 straipsnio 1 dalis reikalauja nustatyti, ar pagal konkrečią teisinę sistemą nacionalinė priemonė gali labiau palaikyti „tam tikras įmones ar prekes“ nei kitas, kurios pagal minėtos sistemos siekiamus tikslus yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje“ (58). Teisingumo Teismas taip pat yra ne kartą konstatavęs, kad SESV 107 straipsnio 1 dalyje nedaroma skirtumo tarp valstybės pagalbos priežasčių ar tikslų, tačiau jie apibrėžiami pagal jų poveikį (59). Laikantis pačios Komisijos praktikos ir ES teismų praktikos mokesčių bylose, susijęs pasirinktinis pranašumas gali atsirasti dėl teisėkūros, reguliavimo ar administracinio pobūdžio mokestinių nuostatų išimties arba mokesčių institucijų diskrecinės praktikos. Tačiau pasirinktinis priemonės pobūdis gali būti pateisinamas „sistemos pobūdžiu ar bendra struktūra“ ir tokiu atveju priemonės galima nelaikyti valstybės pagalba (60). |
| --- | --- |

(92)

Pagal Teisingumo Teismo praktiką (57), „kalbant apie atrankos sąlygos, kuri yra sudėtinė valstybės pagalbos dalis, įvertinimą, iš nusistovėjusios Bendrijos teismų praktikos yra aišku, kad EB 87 straipsnio 1 dalis reikalauja nustatyti, ar pagal konkrečią teisinę sistemą nacionalinė priemonė gali labiau palaikyti „tam tikras įmones ar prekes“ nei kitas, kurios pagal minėtos sistemos siekiamus tikslus yra panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje“ (58). Teisingumo Teismas taip pat yra ne kartą konstatavęs, kad SESV 107 straipsnio 1 dalyje nedaroma skirtumo tarp valstybės pagalbos priežasčių ar tikslų, tačiau jie apibrėžiami pagal jų poveikį (59). Laikantis pačios Komisijos praktikos ir ES teismų praktikos mokesčių bylose, susijęs pasirinktinis pranašumas gali atsirasti dėl teisėkūros, reguliavimo ar administracinio pobūdžio mokestinių nuostatų išimties arba mokesčių institucijų diskrecinės praktikos. Tačiau pasirinktinis priemonės pobūdis gali būti pateisinamas „sistemos pobūdžiu ar bendra struktūra“ ir tokiu atveju priemonės galima nelaikyti valstybės pagalba (60).

| (93) | Pirma, Komisija pažymi, kad nagrinėjamu atveju bendra mokesčių sistema yra tokia sistema, kuri iš esmės taikoma visiems lošimo namams ir kuri nustatyta Įstatyme Nr. 2206/1994 ir jį įgyvendinančiame 1995 m. ministro sprendime (šį aspektą patvirtino Graikijos valdžios institucijos, žr. 19 punktą). |
| --- | --- |

(93)

Pirma, Komisija pažymi, kad nagrinėjamu atveju bendra mokesčių sistema yra tokia sistema, kuri iš esmės taikoma visiems lošimo namams ir kuri nustatyta Įstatyme Nr. 2206/1994 ir jį įgyvendinančiame 1995 m. ministro sprendime (šį aspektą patvirtino Graikijos valdžios institucijos, žr. 19 punktą).

| (94) | Antra, Komisija pažymi, kad nagrinėjama priemone nukrypstama nuo bendros mokesčių sistemos. Kaip patvirtino Graikijos valdžios institucijos, valstybiniams lošimo namams (ir privatiems Salonikų lošimo namams) taikomos specialios nuostatos laikomos Įstatymo Nr. 2206/1994 ir jį įgyvendinančio 1995 m. ministro sprendimo bendrųjų nuostatų išimtimis (žr. šio sprendimo 19 punktą). |
| --- | --- |

(94)

Antra, Komisija pažymi, kad nagrinėjama priemone nukrypstama nuo bendros mokesčių sistemos. Kaip patvirtino Graikijos valdžios institucijos, valstybiniams lošimo namams (ir privatiems Salonikų lošimo namams) taikomos specialios nuostatos laikomos Įstatymo Nr. 2206/1994 ir jį įgyvendinančio 1995 m. ministro sprendimo bendrųjų nuostatų išimtimis (žr. šio sprendimo 19 punktą).

| (95) | Komisija pažymi, kad reikalavimas pervesti 80 % įėjimo kainos iki 2003 m. nebuvo taikomas Mont Parnès ir Korfu lošimo namams. Kaip pažymėta pirmiau, šis reikalavimas Salonikų ir Rodo lošimo namams pradėtas taikyti tada, kai jie buvo licencijuoti pagal Įstatymą Nr. 2206/1994 (1995 m. Salonikų, o 1996 m. Rodo lošimo namai). Įėjimo kaina į Mont Parnès ir Salonikų lošimo namus iki šiol tebėra 6 EUR ir buvo tokia pati iki 2010 m. rugpjūčio mėn. Korfu, o 1999 m. – Rodo lošimo namų privatizavimo. Tačiau ir reikalavimas pervesti 80 % kainos, ir 15 EUR įėjimo kaina nuo 1995 m. kitiems lošimo namams buvo privalomi ir taikomi. |
| --- | --- |

(95)

Komisija pažymi, kad reikalavimas pervesti 80 % įėjimo kainos iki 2003 m. nebuvo taikomas Mont Parnès ir Korfu lošimo namams. Kaip pažymėta pirmiau, šis reikalavimas Salonikų ir Rodo lošimo namams pradėtas taikyti tada, kai jie buvo licencijuoti pagal Įstatymą Nr. 2206/1994 (1995 m. Salonikų, o 1996 m. Rodo lošimo namai). Įėjimo kaina į Mont Parnès ir Salonikų lošimo namus iki šiol tebėra 6 EUR ir buvo tokia pati iki 2010 m. rugpjūčio mėn. Korfu, o 1999 m. – Rodo lošimo namų privatizavimo. Tačiau ir reikalavimas pervesti 80 % kainos, ir 15 EUR įėjimo kaina nuo 1995 m. kitiems lošimo namams buvo privalomi ir taikomi.

| (96) | Todėl Komisija mano, kad priemonė yra pasirinktinė. |
| --- | --- |

(96)

Todėl Komisija mano, kad priemonė yra pasirinktinė.

| (97) | Trečia, Komisija pažymi, kad pasirinktinį priemonės pobūdį galima pateisinti „sistemos pobūdžiu arba bendra struktūra“, t. y. kiek mokesčių sistemos išimtys arba skirtumai tiesiogiai kyla iš pagrindinių arba svarbiausių atitinkamos valstybės narės sistemos principų (tai yra trečiasis pasirinktinumo analizės etapas). Komisija, laikydamasi nusistovėjusios Teisingumo Teismo praktikos, mano, kad priemonės, kuriomis įmonės vertinamos skirtingai, nėra valstybės pagalba, jeigu šie skirtumai atsiranda dėl mokesčių sistemos, kurios dalis šie mokesčiai yra, pobūdžio ir bendros struktūros (61). Šis pateisinimas, grindžiamas mokesčių sistemos pobūdžiu ar bendra struktūra, atspindi konkrečios mokestinės priemonės derėjimą su mokesčių sistemos logika apskritai. Tačiau Komisijos ir Teisingumo Teismo praktikoje šis pateisinimas vertinamas labai ribojamai. Motyvai, kuriais remiamasi, turi būti būdingi mokesčių sistemai. |
| --- | --- |

(97)

Trečia, Komisija pažymi, kad pasirinktinį priemonės pobūdį galima pateisinti „sistemos pobūdžiu arba bendra struktūra“, t. y. kiek mokesčių sistemos išimtys arba skirtumai tiesiogiai kyla iš pagrindinių arba svarbiausių atitinkamos valstybės narės sistemos principų (tai yra trečiasis pasirinktinumo analizės etapas). Komisija, laikydamasi nusistovėjusios Teisingumo Teismo praktikos, mano, kad priemonės, kuriomis įmonės vertinamos skirtingai, nėra valstybės pagalba, jeigu šie skirtumai atsiranda dėl mokesčių sistemos, kurios dalis šie mokesčiai yra, pobūdžio ir bendros struktūros (61). Šis pateisinimas, grindžiamas mokesčių sistemos pobūdžiu ar bendra struktūra, atspindi konkrečios mokestinės priemonės derėjimą su mokesčių sistemos logika apskritai. Tačiau Komisijos ir Teisingumo Teismo praktikoje šis pateisinimas vertinamas labai ribojamai. Motyvai, kuriais remiamasi, turi būti būdingi mokesčių sistemai.

| (98) | Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad kiekvienų lošimo namų individualios aplinkybės skiriasi ir kad įėjimo kaina nustatoma atsižvelgiant į šias aplinkybes, turint omenyje, kad tikslas yra nustatyti kainą, kuri atgrasytų mažas pajamas gaunančius asmenis nuo azartinių lošimų. |
| --- | --- |

(98)

Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad kiekvienų lošimo namų individualios aplinkybės skiriasi ir kad įėjimo kaina nustatoma atsižvelgiant į šias aplinkybes, turint omenyje, kad tikslas yra nustatyti kainą, kuri atgrasytų mažas pajamas gaunančius asmenis nuo azartinių lošimų.

| (99) | Komisija negali sutikti su tokiais argumentais. Argumentas, kad kainos dydis yra nustatomas ir pateisinamas atsižvelgiant į kiekvienų lošimo namų aplinkybes, turint omenyje, kad tikslas yra atgrasyti mažas pajamas gaunančius asmenis nuo azartinių lošimų, negali būti suderinamas su aplinkybe, kad Mont Parnès ir Salonikų lošimo namai, už įėjimą imantys 6 EUR, abu yra netoli didelių gyventojų centrų. Jis neatitinka ir nuostatos, pagal kurią klientams aiškiai leidžiama įeiti nemokamai, jei valstybei yra vis vien pervedama 80 % kainos. |
| --- | --- |

(99)

Komisija negali sutikti su tokiais argumentais. Argumentas, kad kainos dydis yra nustatomas ir pateisinamas atsižvelgiant į kiekvienų lošimo namų aplinkybes, turint omenyje, kad tikslas yra atgrasyti mažas pajamas gaunančius asmenis nuo azartinių lošimų, negali būti suderinamas su aplinkybe, kad Mont Parnès ir Salonikų lošimo namai, už įėjimą imantys 6 EUR, abu yra netoli didelių gyventojų centrų. Jis neatitinka ir nuostatos, pagal kurią klientams aiškiai leidžiama įeiti nemokamai, jei valstybei yra vis vien pervedama 80 % kainos.

| (100) | Komisija taip pat pažymi, kad nėra aišku, kodėl ši mažesnė kaina yra būtina būtent tiems, o ne kitiems lošimo namams. Graikijos valdžios institucijos nepaaiškino, kaip ekonomiškai apskaičiuoja mažesnę, 6 EUR įėjimo kainą, o ne kokio nors kito tarpinio dydžio kainą arba, darant prielaidą, kad iš tikrųjų egzistuoja ypatingos aplinkybės, kurios, pasak Graikijos, daugiausia yra susijusios su konkrečių lošimo namų geografine padėtimi, kodėl visi pagalbą gaunantys lošimo namai privalo už įėjimą imti tokį patį mokestį (pagal bendrą taisyklę, žr. pirmiau), o ne prie jų individualios padėties pritaikytą mokestį. Pavyzdžiui, jeigu teigiama, kad mažesnę įėjimo kainą pateisina kiekvienų lošimo namų geografinei padėčiai būdingi veiksniai, šie motyvai bet kuriuo atveju nebus taikomi Salonikų lošimo namams, nes atrodo, kad jiems šis vertinimas taikomas ne dėl jų geografinės padėties, bet atsižvelgiant į nacionalinę nuostatą, pagal kurią iš užsienio kapitalo įsteigtoms įmonėms leidžiama taikyti palankiausią vidaus įmonėms taikomą režimą. Todėl neatrodo, kad nustatant įėjimo į Salonikų lošimo namus kainą kada nors būtų buvę atsižvelgta į jų geografinę padėtį. Dar vienas pavyzdys: Korfu lošimo namai pradėjo imti 15 EUR už įėjimą po privatizavimo 2010 m. rugpjūčio mėn. Graikijos valdžios institucijos tinkamai nepaaiškino, kodėl nebetaikomos minėtos ypatingos aplinkybės ir kodėl nebereikia taikyti mažesnės įėjimo bilietų kainos. |
| --- | --- |

(100)

Komisija taip pat pažymi, kad nėra aišku, kodėl ši mažesnė kaina yra būtina būtent tiems, o ne kitiems lošimo namams. Graikijos valdžios institucijos nepaaiškino, kaip ekonomiškai apskaičiuoja mažesnę, 6 EUR įėjimo kainą, o ne kokio nors kito tarpinio dydžio kainą arba, darant prielaidą, kad iš tikrųjų egzistuoja ypatingos aplinkybės, kurios, pasak Graikijos, daugiausia yra susijusios su konkrečių lošimo namų geografine padėtimi, kodėl visi pagalbą gaunantys lošimo namai privalo už įėjimą imti tokį patį mokestį (pagal bendrą taisyklę, žr. pirmiau), o ne prie jų individualios padėties pritaikytą mokestį. Pavyzdžiui, jeigu teigiama, kad mažesnę įėjimo kainą pateisina kiekvienų lošimo namų geografinei padėčiai būdingi veiksniai, šie motyvai bet kuriuo atveju nebus taikomi Salonikų lošimo namams, nes atrodo, kad jiems šis vertinimas taikomas ne dėl jų geografinės padėties, bet atsižvelgiant į nacionalinę nuostatą, pagal kurią iš užsienio kapitalo įsteigtoms įmonėms leidžiama taikyti palankiausią vidaus įmonėms taikomą režimą. Todėl neatrodo, kad nustatant įėjimo į Salonikų lošimo namus kainą kada nors būtų buvę atsižvelgta į jų geografinę padėtį. Dar vienas pavyzdys: Korfu lošimo namai pradėjo imti 15 EUR už įėjimą po privatizavimo 2010 m. rugpjūčio mėn. Graikijos valdžios institucijos tinkamai nepaaiškino, kodėl nebetaikomos minėtos ypatingos aplinkybės ir kodėl nebereikia taikyti mažesnės įėjimo bilietų kainos.

| (101) | Komisija daro išvadą, kad pasirinktinis nagrinėjamos priemonės pobūdis nėra pateisinamas sistemos pobūdžiu ar bendra struktūra. Komisija mano, kad ginčijama priemonė apima diskriminacijos elementą, pasireiškiantį mokesčio bazės sumažinimu, dėl kurio mokestinė lengvata taikoma atskirai nustatytiems lošimo namams, ir ši diskriminacija nėra pateisinama atitinkamos bendros Graikijos mokesčių sistemos logika. |
| --- | --- |

(101)

Komisija daro išvadą, kad pasirinktinis nagrinėjamos priemonės pobūdis nėra pateisinamas sistemos pobūdžiu ar bendra struktūra. Komisija mano, kad ginčijama priemonė apima diskriminacijos elementą, pasireiškiantį mokesčio bazės sumažinimu, dėl kurio mokestinė lengvata taikoma atskirai nustatytiems lošimo namams, ir ši diskriminacija nėra pateisinama atitinkamos bendros Graikijos mokesčių sistemos logika.

| (102) | Komisija daro išvadą, kad pasirinktinumo kriterijus taikant SESV 107 straipsnio 1 dalį yra įvykdytas. |
| --- | --- |

(102)

Komisija daro išvadą, kad pasirinktinumo kriterijus taikant SESV 107 straipsnio 1 dalį yra įvykdytas.

V.1.4.   Konkurencijos iškreipimas ir poveikis prekybai

| (103) | Kad būtų laikoma valstybės pagalba, priemonė turi paveikti konkurenciją ir valstybių narių tarpusavio prekybą. Nepaisant pagalbos gavėjo teisinio statuso ar finansavimo šaltinių, šis kriterijus reiškia, kad priemonės gavėjas vykdo ūkinę veiklą. |
| --- | --- |

(103)

Kad būtų laikoma valstybės pagalba, priemonė turi paveikti konkurenciją ir valstybių narių tarpusavio prekybą. Nepaisant pagalbos gavėjo teisinio statuso ar finansavimo šaltinių, šis kriterijus reiškia, kad priemonės gavėjas vykdo ūkinę veiklą.

| (104) | Remiantis Teisingumo Teismo praktika, „vertinant, ar nacionalinę priemonę galima laikyti valstybės pagalba, neprivaloma konstatuoti, kad ši pagalba turėjo realios įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai ar kad ji realiai iškraipė konkurenciją, o reikia tik išsiaiškinti, ar tokia pagalba gali daryti poveikį tarpusavio prekybai ir iškraipyti konkurenciją. Ypač kai valstybės suteikta pagalba sustiprina įmonės padėtį, palyginti su kitomis Bendrijos vidaus prekyboje konkuruojančiomis įmonėmis, reikia manyti, kad pagalba turėjo įtakos šiai prekybai. <...> Be to, nebūtina, kad įmonė pagalbos gavėja pati dalyvautų Bendrijos vidaus prekyboje. Iš tikrųjų, kai valstybė narė įmonei suteikia pagalbą, šios įmonės veiklos mastai valstybės viduje gali būti išlaikyti arba išaugti, ir dėl to kitose valstybėse narėse įsikūrusių įmonių galimybės įeiti į šios valstybės narės rinką gali sumažėti (62).“ Pagal nusistovėjusią teismų praktiką (63), kad priemonė iškreiptų konkurenciją ir paveiktų valstybių narių tarpusavio prekybą, pakanka, kad pagalbos gavėjas vidaus rinkoje konkuruotų su kitomis įmonėmis konkurencijai atvirose rinkose (64). Komisijos nuomone, šiuo atveju teismų praktikoje nustatytos sąlygos yra įvykdytos dėl toliau nurodytų priežasčių. |
| --- | --- |

(104)

Remiantis Teisingumo Teismo praktika, „vertinant, ar nacionalinę priemonę galima laikyti valstybės pagalba, neprivaloma konstatuoti, kad ši pagalba turėjo realios įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai ar kad ji realiai iškraipė konkurenciją, o reikia tik išsiaiškinti, ar tokia pagalba gali daryti poveikį tarpusavio prekybai ir iškraipyti konkurenciją. Ypač kai valstybės suteikta pagalba sustiprina įmonės padėtį, palyginti su kitomis Bendrijos vidaus prekyboje konkuruojančiomis įmonėmis, reikia manyti, kad pagalba turėjo įtakos šiai prekybai. <...> Be to, nebūtina, kad įmonė pagalbos gavėja pati dalyvautų Bendrijos vidaus prekyboje. Iš tikrųjų, kai valstybė narė įmonei suteikia pagalbą, šios įmonės veiklos mastai valstybės viduje gali būti išlaikyti arba išaugti, ir dėl to kitose valstybėse narėse įsikūrusių įmonių galimybės įeiti į šios valstybės narės rinką gali sumažėti (62).“ Pagal nusistovėjusią teismų praktiką (63), kad priemonė iškreiptų konkurenciją ir paveiktų valstybių narių tarpusavio prekybą, pakanka, kad pagalbos gavėjas vidaus rinkoje konkuruotų su kitomis įmonėmis konkurencijai atvirose rinkose (64). Komisijos nuomone, šiuo atveju teismų praktikoje nustatytos sąlygos yra įvykdytos dėl toliau nurodytų priežasčių.

| (105) | Ginčijama priemone sumažinami mokesčiai, kuriuos pagalbos gavėjai turėtų mokėti, palyginti su kitais Graikijos lošimo namais, ir taip jų lyginamoji finansinė padėtis tampa stipresnė, o jų investicijų pelningumas – didesnis, nei būtų, jeigu jis būtų grindžiamas vien jų pačių pranašumais. |
| --- | --- |

(105)

Ginčijama priemone sumažinami mokesčiai, kuriuos pagalbos gavėjai turėtų mokėti, palyginti su kitais Graikijos lošimo namais, ir taip jų lyginamoji finansinė padėtis tampa stipresnė, o jų investicijų pelningumas – didesnis, nei būtų, jeigu jis būtų grindžiamas vien jų pačių pranašumais.

| (106) | Kaip minėta, pagal nusistovėjusią teismų praktiką kriterijus, kad pagalba turi galėti paveikti prekybą, yra įvykdytas, jeigu jos gavėja įmonė vykdo ūkinę veiklą, apimančią valstybių narių tarpusavio prekybą. Siekiant padaryti išvadą, kad yra paveikiama Europos vidaus prekyba, pakanka, kad pagalba stiprintų įmonės padėtį, palyginti su kitų Europoje prekybos srityje su ja konkuruojančių įmonių padėtimi. Pagalbos dydis gali būti palyginti mažas, jos gavėjas gali būti nedidelė įmonė arba jos Europos rinkos dalis gali būti labai maža, be to, gali būti, kad pagalbos gavėjas neeksportuoja arba eksportuoja beveik visą savo produkciją už Europos rinkos ribų, – nė viena iš šių aplinkybių nekeičia padarytos išvados (65). |
| --- | --- |

(106)

Kaip minėta, pagal nusistovėjusią teismų praktiką kriterijus, kad pagalba turi galėti paveikti prekybą, yra įvykdytas, jeigu jos gavėja įmonė vykdo ūkinę veiklą, apimančią valstybių narių tarpusavio prekybą. Siekiant padaryti išvadą, kad yra paveikiama Europos vidaus prekyba, pakanka, kad pagalba stiprintų įmonės padėtį, palyginti su kitų Europoje prekybos srityje su ja konkuruojančių įmonių padėtimi. Pagalbos dydis gali būti palyginti mažas, jos gavėjas gali būti nedidelė įmonė arba jos Europos rinkos dalis gali būti labai maža, be to, gali būti, kad pagalbos gavėjas neeksportuoja arba eksportuoja beveik visą savo produkciją už Europos rinkos ribų, – nė viena iš šių aplinkybių nekeičia padarytos išvados (65).

| (107) | Graikija teigia, kad lošimo namų padėtis ir atstumas tarp jų reiškia, kad kiekvieni lošimo namai tenkina vietos rinkos poreikius, ir todėl priemonė negali iškreipti konkurencijos ar paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos. Tačiau, remiantis teismų praktika, nėra ribos, pagal kurią būtų galima nustatyti faktinį ar galimą poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai, ir todėl šis 107 straipsnio 1 dalies taikytinumo kriterijus nepriklauso nuo teikiamų paslaugų vietos ar regioninio pobūdžio ar atitinkamos veiklos srities masto (66). |
| --- | --- |

(107)

Graikija teigia, kad lošimo namų padėtis ir atstumas tarp jų reiškia, kad kiekvieni lošimo namai tenkina vietos rinkos poreikius, ir todėl priemonė negali iškreipti konkurencijos ar paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos. Tačiau, remiantis teismų praktika, nėra ribos, pagal kurią būtų galima nustatyti faktinį ar galimą poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai, ir todėl šis 107 straipsnio 1 dalies taikytinumo kriterijus nepriklauso nuo teikiamų paslaugų vietos ar regioninio pobūdžio ar atitinkamos veiklos srities masto (66).

| (108) | Graikija taip pat teigė, kad azartinių lošimų rinka nėra suderinta tarp valstybių narių, todėl jos gali ją laisvai reguliuoti nacionaliniu lygmeniu. Graikija remiasi Teisingumo Teismo praktika, pagal kurią leidžiama riboti bendrą azartinių lošimų rinką, siekiant apsaugoti vartotojus nuo sukčiavimo ir nusikalstamumo (67). |
| --- | --- |

(108)

Graikija taip pat teigė, kad azartinių lošimų rinka nėra suderinta tarp valstybių narių, todėl jos gali ją laisvai reguliuoti nacionaliniu lygmeniu. Graikija remiasi Teisingumo Teismo praktika, pagal kurią leidžiama riboti bendrą azartinių lošimų rinką, siekiant apsaugoti vartotojus nuo sukčiavimo ir nusikalstamumo (67).

| (109) | Komisija visiškai paiso valstybių narių teisės nustatyti savo azartinių lošimų politikos tikslus, jei bet kokie laisvės teikti paslaugas apribojimai yra tinkami numatytiems tikslams pasiekti, neviršija to, kas yra būtina šiems tikslams pasiekti ir yra taikomi nediskriminuojant. Tačiau Komisija nesutinka, kad darytina išvada, jog nagrinėjama priemonė negali riboti konkurencijos ir neturi poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(109)

Komisija visiškai paiso valstybių narių teisės nustatyti savo azartinių lošimų politikos tikslus, jei bet kokie laisvės teikti paslaugas apribojimai yra tinkami numatytiems tikslams pasiekti, neviršija to, kas yra būtina šiems tikslams pasiekti ir yra taikomi nediskriminuojant. Tačiau Komisija nesutinka, kad darytina išvada, jog nagrinėjama priemonė negali riboti konkurencijos ir neturi poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (110) | Šiame sektoriuje paprastai veikia tarpusavyje konkuruojančios tarptautinės viešbučių grupės (68), kurių sprendimams investuoti į lošimo namus ar kitą viešbučių verslą priemonė gali turėti poveikį, nes ji turi poveikį lyginamajam grupių ir jų investicijų pelningumui. Lošimo namai dažnai yra įsikūrę turistinėse vietovėse, o tai rodytų, kad lošimo namų buvimas gali būti turistų traukos centras, skatinantis apsilankyti Graikijoje. Už lošimo namus Graikijoje atsakinga Turizmo ministerija. Komisija taip pat pažymi, kad egzistuoja tam tikras klientų tarptautinis judumas. Be to, lošimo namų paslaugos teikiamos tarptautinėje aplinkoje, pavyzdžiui, lošimo namai teikia tokias paslaugas kruiziniuose laivuose, plaukiančiuose iš Graikijos į Italiją ir kitais maršrutais. Apskritai lošti azartinius lošimus norintys asmenys gali pasirinkti tai daryti lošimo namuose arba internetu. Internetiniai azartiniai lošimai yra tarptautinis verslas, o azartinių lošimų lošėjai Graikijoje gali gauti kitų valstybių narių operatorių teikiamas šio pobūdžio paslaugas. Iš tikrųjų dėl internetinių azartinių lošimų priimtas Graikijos minėtas teismo sprendimas (žr. 108 punktą). Graikijos valdžios institucijos ginčijo konkurencijos su kitomis sprendime pradėti procedūrą nurodytomis azartinių lošimų formomis galimybę, pažymėjusios, kad azartiniai lošimai internetu šiuo metu Graikijoje yra neteisėti. Tačiau, nepaisant esamos teisinės padėties Graikijoje, Graikijos valdžios institucijos pačios pripažino, kad internetinių azartinių lošimų „mastas tapo nekontroliuojamas“ (69). Taip pat reikėtų pasiremti 2006 m. spalio 26 d. Teisingumo Teismo sprendimu C-65/05, Komisija prieš Graikiją, kuriame Teisingumo Teismas konstatavo, kad Įstatymas 3037/2002, kuriuo Graikijoje siekta uždrausti azartinius lošimus internetu, nepagrįstai kliudo įsisteigimo laisvei ir laisvei teikti paslaugas (70). |
| --- | --- |

(110)

Šiame sektoriuje paprastai veikia tarpusavyje konkuruojančios tarptautinės viešbučių grupės (68), kurių sprendimams investuoti į lošimo namus ar kitą viešbučių verslą priemonė gali turėti poveikį, nes ji turi poveikį lyginamajam grupių ir jų investicijų pelningumui. Lošimo namai dažnai yra įsikūrę turistinėse vietovėse, o tai rodytų, kad lošimo namų buvimas gali būti turistų traukos centras, skatinantis apsilankyti Graikijoje. Už lošimo namus Graikijoje atsakinga Turizmo ministerija. Komisija taip pat pažymi, kad egzistuoja tam tikras klientų tarptautinis judumas. Be to, lošimo namų paslaugos teikiamos tarptautinėje aplinkoje, pavyzdžiui, lošimo namai teikia tokias paslaugas kruiziniuose laivuose, plaukiančiuose iš Graikijos į Italiją ir kitais maršrutais. Apskritai lošti azartinius lošimus norintys asmenys gali pasirinkti tai daryti lošimo namuose arba internetu. Internetiniai azartiniai lošimai yra tarptautinis verslas, o azartinių lošimų lošėjai Graikijoje gali gauti kitų valstybių narių operatorių teikiamas šio pobūdžio paslaugas. Iš tikrųjų dėl internetinių azartinių lošimų priimtas Graikijos minėtas teismo sprendimas (žr. 108 punktą). Graikijos valdžios institucijos ginčijo konkurencijos su kitomis sprendime pradėti procedūrą nurodytomis azartinių lošimų formomis galimybę, pažymėjusios, kad azartiniai lošimai internetu šiuo metu Graikijoje yra neteisėti. Tačiau, nepaisant esamos teisinės padėties Graikijoje, Graikijos valdžios institucijos pačios pripažino, kad internetinių azartinių lošimų „mastas tapo nekontroliuojamas“ (69). Taip pat reikėtų pasiremti 2006 m. spalio 26 d. Teisingumo Teismo sprendimu C-65/05, Komisija prieš Graikiją, kuriame Teisingumo Teismas konstatavo, kad Įstatymas 3037/2002, kuriuo Graikijoje siekta uždrausti azartinius lošimus internetu, nepagrįstai kliudo įsisteigimo laisvei ir laisvei teikti paslaugas (70).

| (111) | Be to, visuotinė ekonomikos krizė turi įtakos vartotojų įpročiams ir disponuojamoms pajamoms, kurios skiriamos laisvalaikiui, pvz., lošimo namų paslaugoms. Šiomis konkrečiomis aplinkybėmis įėjimo kainų skirtumai netgi dar labiau iškreipia vartotojų pasirinkimą, todėl labiau tikėtina, kad gali iškreipti konkurenciją lošimo namų rinkoje. |
| --- | --- |

(111)

Be to, visuotinė ekonomikos krizė turi įtakos vartotojų įpročiams ir disponuojamoms pajamoms, kurios skiriamos laisvalaikiui, pvz., lošimo namų paslaugoms. Šiomis konkrečiomis aplinkybėmis įėjimo kainų skirtumai netgi dar labiau iškreipia vartotojų pasirinkimą, todėl labiau tikėtina, kad gali iškreipti konkurenciją lošimo namų rinkoje.

| (112) | Valdžios institucijos ir Mont Parnès teigė, kad, net jeigu būtų pripažinta, jog sumažinta 6 EUR įėjimo kaina galėjo arba dar galės turėti įtakos užsienio įmonės sprendimui investuoti į Graikijoje esančius lošimo namus, užsienio įmonė visada galės pasinaudoti įstatymo galią turinčiu Dekretu Nr. 2687/1953; Komisija pažymi, kad dekretas nėra taikomas savaime, ir iš tikrųjų pagal jį pagalbą gaunantiems lošimo namams taikomas palankesnis vertinimas (t. y. mažesnė, 6 EUR įėjimo kaina) galėtų būti taikomas ir kitoms įmonėms. Todėl ši priemonė gali dar labiau skatinti nagrinėjamą mokestinę diskriminaciją. Be to, Komisija pažymi, kad nors įstatymo galią turinčiu Dekretu Nr. 2687/1953 galėjo remtis kiti lošimo namai, jeigu būtų pasitelkę užsienio kapitalą ir laiku pateikę ieškinį, šio dekreto taikymas priklauso nuo specifinių savavališkų taisyklių, dėl kurių jis tampa pasirinktine priemone. Vienintelis kitas Komisijai pateiktas galimo minėto įstatymo taikymo pavyzdys buvo susijęs su Siro lošimo namais, pateikusiais ieškinį, tačiau paskui jo atsisakiusiais, nes jis buvo pateiktas jau po to, kai užsienio kapitalas buvo importuotas, o ne prieš tai. |
| --- | --- |

(112)

Valdžios institucijos ir Mont Parnès teigė, kad, net jeigu būtų pripažinta, jog sumažinta 6 EUR įėjimo kaina galėjo arba dar galės turėti įtakos užsienio įmonės sprendimui investuoti į Graikijoje esančius lošimo namus, užsienio įmonė visada galės pasinaudoti įstatymo galią turinčiu Dekretu Nr. 2687/1953; Komisija pažymi, kad dekretas nėra taikomas savaime, ir iš tikrųjų pagal jį pagalbą gaunantiems lošimo namams taikomas palankesnis vertinimas (t. y. mažesnė, 6 EUR įėjimo kaina) galėtų būti taikomas ir kitoms įmonėms. Todėl ši priemonė gali dar labiau skatinti nagrinėjamą mokestinę diskriminaciją. Be to, Komisija pažymi, kad nors įstatymo galią turinčiu Dekretu Nr. 2687/1953 galėjo remtis kiti lošimo namai, jeigu būtų pasitelkę užsienio kapitalą ir laiku pateikę ieškinį, šio dekreto taikymas priklauso nuo specifinių savavališkų taisyklių, dėl kurių jis tampa pasirinktine priemone. Vienintelis kitas Komisijai pateiktas galimo minėto įstatymo taikymo pavyzdys buvo susijęs su Siro lošimo namais, pateikusiais ieškinį, tačiau paskui jo atsisakiusiais, nes jis buvo pateiktas jau po to, kai užsienio kapitalas buvo importuotas, o ne prieš tai.

| (113) | Be to, kai Mont Parnès lošimo namai buvo privatizuoti, pardavimo sutartyje buvo konkrečiai numatyta galimybė išduoti licenciją dar vieniems to paties regiono lošimo namams. Aišku, kad investicijos į tokią veiklą priklausytų nuo konkurencijos su esamu veiklos vykdytoju sąlygų. Kadangi negalima atmesti, kad lošimo namai gali konkuruoti su panašiomis kitų valstybių narių įmonėmis, šį SESV 107 straipsnio 1 dalies reikalavimą reikia laikyti įvykdytu. |
| --- | --- |

(113)

Be to, kai Mont Parnès lošimo namai buvo privatizuoti, pardavimo sutartyje buvo konkrečiai numatyta galimybė išduoti licenciją dar vieniems to paties regiono lošimo namams. Aišku, kad investicijos į tokią veiklą priklausytų nuo konkurencijos su esamu veiklos vykdytoju sąlygų. Kadangi negalima atmesti, kad lošimo namai gali konkuruoti su panašiomis kitų valstybių narių įmonėmis, šį SESV 107 straipsnio 1 dalies reikalavimą reikia laikyti įvykdytu.

| (114) | Komisija daro išvadą, kad ginčijama priemonė gali iškreipti konkurenciją ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, potencialiai pagerindama pagalbos gavėjų, tiesiogiai vykdančių ūkinę veiklą ir privalančių Graikijoje mokėti šį įėjimo į lošimo namus mokestį, veiklos sąlygas. |
| --- | --- |

(114)

Komisija daro išvadą, kad ginčijama priemonė gali iškreipti konkurenciją ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą, potencialiai pagerindama pagalbos gavėjų, tiesiogiai vykdančių ūkinę veiklą ir privalančių Graikijoje mokėti šį įėjimo į lošimo namus mokestį, veiklos sąlygas.

V.1.5.   Išvada

| (115) | Komisija daro išvadą, kad pagalbos buvimo kriterijai pagal SESV 107 straipsnį yra įvykdyti ir kad priemonė yra valstybės pagalba mažesnį įėjimo mokestį imantiems lošimo namams. Šie lošimo namai yra Mont Parnès, Korfu, Salonikų ir Rodo lošimo namai. Komisija supranta, kad Rodo lošimo namai jau nebegauna pagalbos, nes po privatizavimo 1999 m. balandžio mėn. nebeima mažesnio mokesčio už įėjimą. Komisija mano, kad nei Graikijos valdžios institucijos, nei Mont Parnès nepateikė jokių argumentų, kurių pakaktų tokiai išvadai pakeisti. |
| --- | --- |

(115)

Komisija daro išvadą, kad pagalbos buvimo kriterijai pagal SESV 107 straipsnį yra įvykdyti ir kad priemonė yra valstybės pagalba mažesnį įėjimo mokestį imantiems lošimo namams. Šie lošimo namai yra Mont Parnès, Korfu, Salonikų ir Rodo lošimo namai. Komisija supranta, kad Rodo lošimo namai jau nebegauna pagalbos, nes po privatizavimo 1999 m. balandžio mėn. nebeima mažesnio mokesčio už įėjimą. Komisija mano, kad nei Graikijos valdžios institucijos, nei Mont Parnès nepateikė jokių argumentų, kurių pakaktų tokiai išvadai pakeisti.

V.2.   Pagalbos suderinamumas

| (116) | Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Komisija mano, kad priemonė neatitinka nė vienos iš SESV 106 ar 107 straipsniuose nustatytų išimčių taikymo reikalavimų. |
| --- | --- |

(116)

Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Komisija mano, kad priemonė neatitinka nė vienos iš SESV 106 ar 107 straipsniuose nustatytų išimčių taikymo reikalavimų.

| (117) | Iki šiol Graikija teigė, kad valstybės pagalba neteikiama, ir nepateikė jokių argumentų, kuriais įrodytų, kodėl ši pagalba galėtų būti suderinama. |
| --- | --- |

(117)

Iki šiol Graikija teigė, kad valstybės pagalba neteikiama, ir nepateikė jokių argumentų, kuriais įrodytų, kodėl ši pagalba galėtų būti suderinama.

| (118) | Kaip paaiškinta, Komisija pripažįsta valstybių narių teisę savo teritorijoje reguliuoti azartinius lošimus laikantis ES teisės ir pripažįsta, kad tokio pobūdžio reguliavimas, kuriuo siekiama kontroliuoti azartinius lošimus ir nuo jų atgrasyti, yra teisėtas viešosios tvarkos tikslas. Tačiau net jeigu pagalba ir būtų teikiama tokiu tikslu, Komisija nemano, kad dėl to jai būtų taikoma SESV 106 straipsnio 2 dalis. Tačiau bet kuriuo atveju, kaip pažymėta pirmiau, argumentas, kad priemone siekiama atgrasyti nuo azartinių lošimų, negali būti suderinamas su aplinkybe, kad 6 EUR už įėjimą imantys lošimo namai apima tuos, kurie yra arčiausiai pagrindinių Graikijos apgyvendinimo centrų. Jis nedera ir su aiškia nuostata, pagal kurią lošimo namams leidžiama klientus įleisti nemokamai, jei valstybei vis vien pervedama 80 % įėjimo kainos. |
| --- | --- |

(118)

Kaip paaiškinta, Komisija pripažįsta valstybių narių teisę savo teritorijoje reguliuoti azartinius lošimus laikantis ES teisės ir pripažįsta, kad tokio pobūdžio reguliavimas, kuriuo siekiama kontroliuoti azartinius lošimus ir nuo jų atgrasyti, yra teisėtas viešosios tvarkos tikslas. Tačiau net jeigu pagalba ir būtų teikiama tokiu tikslu, Komisija nemano, kad dėl to jai būtų taikoma SESV 106 straipsnio 2 dalis. Tačiau bet kuriuo atveju, kaip pažymėta pirmiau, argumentas, kad priemone siekiama atgrasyti nuo azartinių lošimų, negali būti suderinamas su aplinkybe, kad 6 EUR už įėjimą imantys lošimo namai apima tuos, kurie yra arčiausiai pagrindinių Graikijos apgyvendinimo centrų. Jis nedera ir su aiškia nuostata, pagal kurią lošimo namams leidžiama klientus įleisti nemokamai, jei valstybei vis vien pervedama 80 % įėjimo kainos.

| (119) | SESV 107 straipsnio 2 dalyje nustatytos išimtys atskiriems vartotojams teikiamai socialinio pobūdžio pagalbai, pagalbai, kuria siekiama atitaisyti gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių sukeltą žalą, ir tam tikroms Vokietijos Federacinės Respublikos vietovėms teikiamai pagalbai šiuo atveju netaikomos. |
| --- | --- |

(119)

SESV 107 straipsnio 2 dalyje nustatytos išimtys atskiriems vartotojams teikiamai socialinio pobūdžio pagalbai, pagalbai, kuria siekiama atitaisyti gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių sukeltą žalą, ir tam tikroms Vokietijos Federacinės Respublikos vietovėms teikiamai pagalbai šiuo atveju netaikomos.

| (120) | Netaikoma ir 107 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta išimtis, pagal kurią leidžiama skatinti menkai išsivysčiusių regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominę plėtrą, nes vertinama priemonė nesiejama su sąlyga pagalbos gavėjams vykdyti tam tikrą veiklą ypatingoje padėtyje atsidūrusiuose regionuose (71). |
| --- | --- |

(120)

Netaikoma ir 107 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta išimtis, pagal kurią leidžiama skatinti menkai išsivysčiusių regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominę plėtrą, nes vertinama priemonė nesiejama su sąlyga pagalbos gavėjams vykdyti tam tikrą veiklą ypatingoje padėtyje atsidūrusiuose regionuose (71).

| (121) | Ginčijamos priemonės taip pat negalima laikyti skatinančia Europos interesams svarbaus projekto vykdymą arba skirta dideliems Graikijos ekonomikos sutrikimams atitaisyti, kaip numatyta 107 straipsnio 3 dalies b punkte. Jos tikslas taip pat nėra remti kultūrą ir išsaugoti paveldą, kaip numatyta 107 straipsnio 3 dalies d punkte. |
| --- | --- |

(121)

Ginčijamos priemonės taip pat negalima laikyti skatinančia Europos interesams svarbaus projekto vykdymą arba skirta dideliems Graikijos ekonomikos sutrikimams atitaisyti, kaip numatyta 107 straipsnio 3 dalies b punkte. Jos tikslas taip pat nėra remti kultūrą ir išsaugoti paveldą, kaip numatyta 107 straipsnio 3 dalies d punkte.

| (122) | Galiausiai ginčijamą priemonę reikia išnagrinėti atsižvelgiant į 107 straipsnio 3 dalies c punktą, kuriame numatytas leidimas pagalbai, skirtai tam tikrų rūšių ekonominei veiklai arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jeigu ši pagalba netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Tačiau reikia pažymėti, kad ginčijamos priemonės atvejis nepriskirtinas nė prie vieno iš atvejų, kuriems esant Komisija pripažino, kad šis punktas yra taikomas, ir jai netaikomos jokios gairės ar nuostatos, kuriomis apibrėžiamos aplinkybės, kurioms esant tam tikrų rūšių pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(122)

Galiausiai ginčijamą priemonę reikia išnagrinėti atsižvelgiant į 107 straipsnio 3 dalies c punktą, kuriame numatytas leidimas pagalbai, skirtai tam tikrų rūšių ekonominei veiklai arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jeigu ši pagalba netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Tačiau reikia pažymėti, kad ginčijamos priemonės atvejis nepriskirtinas nė prie vieno iš atvejų, kuriems esant Komisija pripažino, kad šis punktas yra taikomas, ir jai netaikomos jokios gairės ar nuostatos, kuriomis apibrėžiamos aplinkybės, kurioms esant tam tikrų rūšių pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka.

| (123) | Ginčijama priemonė yra pagalba veiklai, kuria dirbtinai sustiprinama tam tikrų įmonių konkurencinė padėtis kitų panašių įmonių atžvilgiu ir kuriai nenustatyta sąlyga, kad pagalbos gavėjai atliktų kokius nors konkrečius veiksmus, kuriais būtų siekiama bendro intereso politikos tikslų. |
| --- | --- |

(123)

Ginčijama priemonė yra pagalba veiklai, kuria dirbtinai sustiprinama tam tikrų įmonių konkurencinė padėtis kitų panašių įmonių atžvilgiu ir kuriai nenustatyta sąlyga, kad pagalbos gavėjai atliktų kokius nors konkrečius veiksmus, kuriais būtų siekiama bendro intereso politikos tikslų.

| (124) | Visų pirma ginčijama priemone suteiktas pranašumas nėra susijęs su investicijomis, darbo vietų kūrimu ar konkrečiais projektais. Pagal šią priemonę atitinkamos įmonės tiesiog atleidžiamos nuo mokesčių, kuriuos paprastai privalo mokėti panašios įmonės, ir todėl ją reikia laikyti pagalba veiklai. Pagal bendrą taisyklę pagalba veiklai neatitinka 107 straipsnio 3 dalies c punkto kriterijų, nes dėl jos sektoriuose, kuriuose ji teikiama, iškreipiama konkurencija, ir kartu dėl savo pobūdžio ja negali būti siekiama kurio nors iš minėtoje nuostatoje nustatytų tikslų (72). Nors išimties tvarka tokia pagalba gali būti teikiama regionuose, neatitinkančiuose SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto išimties taikymo reikalavimų, ir nors kai kurie Graikijos regionai gali šiuos reikalavimus atitikti, Komisijai kyla rimtų abejonių dėl to, ar kriterijai, pagal kuriuos pagalbą veiklai būtų galima laikyti suderinama, šioje byloje yra įvykdyti. Pagal nusistovėjusią Komisijos praktiką tokios pagalbos negalima laikyti suderinama su vidaus rinka, nes ja nepadedama plėtoti jokios veiklos ar ekonomikos sričių, jos laikas nėra ribotas, nenumatyta ją laipsniškai mažinti ir ji nėra proporcinga tam, kas yra būtina konkrečiai prastai atitinkamų regionų ekonominei padėčiai ištaisyti. |
| --- | --- |

(124)

Visų pirma ginčijama priemone suteiktas pranašumas nėra susijęs su investicijomis, darbo vietų kūrimu ar konkrečiais projektais. Pagal šią priemonę atitinkamos įmonės tiesiog atleidžiamos nuo mokesčių, kuriuos paprastai privalo mokėti panašios įmonės, ir todėl ją reikia laikyti pagalba veiklai. Pagal bendrą taisyklę pagalba veiklai neatitinka 107 straipsnio 3 dalies c punkto kriterijų, nes dėl jos sektoriuose, kuriuose ji teikiama, iškreipiama konkurencija, ir kartu dėl savo pobūdžio ja negali būti siekiama kurio nors iš minėtoje nuostatoje nustatytų tikslų (72). Nors išimties tvarka tokia pagalba gali būti teikiama regionuose, neatitinkančiuose SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto išimties taikymo reikalavimų, ir nors kai kurie Graikijos regionai gali šiuos reikalavimus atitikti, Komisijai kyla rimtų abejonių dėl to, ar kriterijai, pagal kuriuos pagalbą veiklai būtų galima laikyti suderinama, šioje byloje yra įvykdyti. Pagal nusistovėjusią Komisijos praktiką tokios pagalbos negalima laikyti suderinama su vidaus rinka, nes ja nepadedama plėtoti jokios veiklos ar ekonomikos sričių, jos laikas nėra ribotas, nenumatyta ją laipsniškai mažinti ir ji nėra proporcinga tam, kas yra būtina konkrečiai prastai atitinkamų regionų ekonominei padėčiai ištaisyti.

| (125) | Darytina išvada, kad vertinama priemonė yra nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(125)

Darytina išvada, kad vertinama priemonė yra nesuderinama su bendrąja rinka.

V.3.   Pagalbos teisėtumas

| (126) | Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, pirmieji veiksmai, dėl kurių atsirado lošimo namų mokestinė diskriminacija, atlikti 1994 ir 1995 m., todėl Komisija svarstė, ar visa priemonė yra „esama pagalba“ pagal SESV 108 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(126)

Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, pirmieji veiksmai, dėl kurių atsirado lošimo namų mokestinė diskriminacija, atlikti 1994 ir 1995 m., todėl Komisija svarstė, ar visa priemonė yra „esama pagalba“ pagal SESV 108 straipsnio 1 dalį.

| (127) | Mokestinė diskriminacija nustatyta neteisėtai, t. y. ES valstybės pagalbos tikslais, 1995 m., kai Graikijos valdžios institucijos nusprendė leisti kai kuriems lošimo namams netaikyti bendros iš Įstatymo Nr. 2206/1994 ir 1995 m. ministro sprendimo kylančios taisyklės. Visų pirma Graikijos valdžios institucijos Mont Parnès, Korfu ir Rodo lošimo namams leido vietoj įprastos 15 EUR kainos toliau taikyti mažesnę, 6 EUR įėjimo kainą, o 1995 m. jos 1953 m. įstatymo galią turinčiu dekretu dėl užsienio kapitalo šį palankesnį režimą pradėjo taikyti ir Salonikų lošimo namams. Įprastą 15 EUR kainą nustatė ir iš tikrųjų ją taikė kiti penki privatūs lošimo namai, įsteigti 1995 m. ir licencijuoti pagal Įstatymą Nr. 2206/1994. Be to, pagal Įstatymą Nr. 3139/2003 mažesnė 6 EUR įėjimo kaina buvo specialiai išlaikyta Mont Parnès ir Korfu lošimo namams, todėl mokestinė diskriminacija buvo neteisėtai taikoma toliau ir patvirtinta. Salonikų lošimo namai dėl diskriminacijos gauna naudą, nes yra vertinami taip pat kaip Mont Parnès ir Korfu lošimo namai, tai patvirtinta Prezidento dekretu Nr. 290/1995, išleistu pagal 1953 m. įstatymą, kaip paaiškinta pirmiau. Salonikų lošimo namams taikoma tvarka yra glaudžiai susijusi su Mont Parnès ir Korfu lošimo namams taikyta tvarka. Graikijos valdžios institucijos pranešė, kad po 1995 m. buvo iškeltas įėjimo kainos klausimas ir Salonikų lošimo namų valdytojas pateikė prašymą įėjimo į Salonikų lošimo namus kainą nustatyti tokią pačią kaip į Mont Parnès, t. y. 6 EUR; gavus Valstybės teisės tarybos išvadą (išvada Nr. 631/1997), šis prašymas buvo patenkintas (73). Todėl galima daryti prielaidą, kad, jeigu 2003 m. Mont Parnès ir Korfu lošimo namai būtų buvę pradėti vertinti kitaip ir jiems būtų tekę už įėjimą imti 15 EUR, būtų pasikeitęs ir Salonikų lošimo namų vertinimas. Tačiau taip neįvyko, ir pagal nacionalines taisykles ir toliau buvo diskriminuojama mokesčių požiūriu. |
| --- | --- |

(127)

Mokestinė diskriminacija nustatyta neteisėtai, t. y. ES valstybės pagalbos tikslais, 1995 m., kai Graikijos valdžios institucijos nusprendė leisti kai kuriems lošimo namams netaikyti bendros iš Įstatymo Nr. 2206/1994 ir 1995 m. ministro sprendimo kylančios taisyklės. Visų pirma Graikijos valdžios institucijos Mont Parnès, Korfu ir Rodo lošimo namams leido vietoj įprastos 15 EUR kainos toliau taikyti mažesnę, 6 EUR įėjimo kainą, o 1995 m. jos 1953 m. įstatymo galią turinčiu dekretu dėl užsienio kapitalo šį palankesnį režimą pradėjo taikyti ir Salonikų lošimo namams. Įprastą 15 EUR kainą nustatė ir iš tikrųjų ją taikė kiti penki privatūs lošimo namai, įsteigti 1995 m. ir licencijuoti pagal Įstatymą Nr. 2206/1994. Be to, pagal Įstatymą Nr. 3139/2003 mažesnė 6 EUR įėjimo kaina buvo specialiai išlaikyta Mont Parnès ir Korfu lošimo namams, todėl mokestinė diskriminacija buvo neteisėtai taikoma toliau ir patvirtinta. Salonikų lošimo namai dėl diskriminacijos gauna naudą, nes yra vertinami taip pat kaip Mont Parnès ir Korfu lošimo namai, tai patvirtinta Prezidento dekretu Nr. 290/1995, išleistu pagal 1953 m. įstatymą, kaip paaiškinta pirmiau. Salonikų lošimo namams taikoma tvarka yra glaudžiai susijusi su Mont Parnès ir Korfu lošimo namams taikyta tvarka. Graikijos valdžios institucijos pranešė, kad po 1995 m. buvo iškeltas įėjimo kainos klausimas ir Salonikų lošimo namų valdytojas pateikė prašymą įėjimo į Salonikų lošimo namus kainą nustatyti tokią pačią kaip į Mont Parnès, t. y. 6 EUR; gavus Valstybės teisės tarybos išvadą (išvada Nr. 631/1997), šis prašymas buvo patenkintas (73). Todėl galima daryti prielaidą, kad, jeigu 2003 m. Mont Parnès ir Korfu lošimo namai būtų buvę pradėti vertinti kitaip ir jiems būtų tekę už įėjimą imti 15 EUR, būtų pasikeitęs ir Salonikų lošimo namų vertinimas. Tačiau taip neįvyko, ir pagal nacionalines taisykles ir toliau buvo diskriminuojama mokesčių požiūriu.

| (128) | Komisijai nebuvo pranešta nė apie vieną iš pirmiau aprašytų konkretiems lošimo namams naudingų priemonių ir nė vienai iš jų Komisija nepritarė, bent jau tikrai ne pagal ES valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

(128)

Komisijai nebuvo pranešta nė apie vieną iš pirmiau aprašytų konkretiems lošimo namams naudingų priemonių ir nė vienai iš jų Komisija nepritarė, bent jau tikrai ne pagal ES valstybės pagalbos taisykles.

| (129) | Procedūrų reglamento (74) 15 straipsnyje nurodyta, kad Komisijos įgaliojimams susigrąžinti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas. Senaties terminas skaičiuojamas nuo neteisėtos pagalbos skyrimo jos gavėjui dienos, ją skyrus kaip atskirą pagalbą arba pagal pagalbos schemą. Senaties termino eiga nutrūksta, jeigu Komisija arba Komisijos prašymu valstybė narė imasi veiksmų dėl neteisėtos pagalbos. Nutrūkus senaties termino eigai, jis pradedamas skaičiuoti iš naujo. Senaties termino eiga sustabdoma, kol Komisijos sprendimas yra nagrinėjamas Teisingumo Teisme. Bet kokia pagalba, kurios išieškojimo senaties terminas yra pasibaigęs, laikoma „esama pagalba“. Tačiau pagal to paties reglamento 1 straipsnio c punktą visi „esamos pagalbos“ pakeitimai laikomi „nauja pagalba“. |
| --- | --- |

(129)

Procedūrų reglamento (74) 15 straipsnyje nurodyta, kad Komisijos įgaliojimams susigrąžinti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas. Senaties terminas skaičiuojamas nuo neteisėtos pagalbos skyrimo jos gavėjui dienos, ją skyrus kaip atskirą pagalbą arba pagal pagalbos schemą. Senaties termino eiga nutrūksta, jeigu Komisija arba Komisijos prašymu valstybė narė imasi veiksmų dėl neteisėtos pagalbos. Nutrūkus senaties termino eigai, jis pradedamas skaičiuoti iš naujo. Senaties termino eiga sustabdoma, kol Komisijos sprendimas yra nagrinėjamas Teisingumo Teisme. Bet kokia pagalba, kurios išieškojimo senaties terminas yra pasibaigęs, laikoma „esama pagalba“. Tačiau pagal to paties reglamento 1 straipsnio c punktą visi „esamos pagalbos“ pakeitimai laikomi „nauja pagalba“.

| (130) | Komisija pažymi, kad pagal ES teismų praktiką „Reglamento dėl valstybės pagalbos procedūros 15 straipsnyje numatytas senaties terminas <...> niekaip neišreiškia bendro principo, pagal kurį nauja pagalba paverčiama esama pagalba, ir tik draudžiama išieškoti daugiau nei prieš 10 metų, skaičiuojamų nuo tada, kai Komisija pirmą kartą ėmėsi veiksmų, suteiktą pagalbą“ (75). |
| --- | --- |

(130)

Komisija pažymi, kad pagal ES teismų praktiką „Reglamento dėl valstybės pagalbos procedūros 15 straipsnyje numatytas senaties terminas <...> niekaip neišreiškia bendro principo, pagal kurį nauja pagalba paverčiama esama pagalba, ir tik draudžiama išieškoti daugiau nei prieš 10 metų, skaičiuojamų nuo tada, kai Komisija pirmą kartą ėmėsi veiksmų, suteiktą pagalbą“ (75).

| (131) | Šioje byloje Komisija nesiėmė veiksmų ir Graikija neveikė paprašyta Komisijos iki 2009 m. Komisija veiksmų ėmėsi2009 m. spalio 21 d., kai nusiuntė Graikijai skundą ir paprašė jos patikslinti nurodytus klausimus. |
| --- | --- |

(131)

Šioje byloje Komisija nesiėmė veiksmų ir Graikija neveikė paprašyta Komisijos iki 2009 m. Komisija veiksmų ėmėsi2009 m. spalio 21 d., kai nusiuntė Graikijai skundą ir paprašė jos patikslinti nurodytus klausimus.

| (132) | Todėl bet kokia pagal šią priemonę 1999 m. spalio 21 d. arba vėliau (t. y. dešimt metų iki Komisijai nusiunčiant skundą Graikijos valstybei ir paprašius informacijos) suteikta pagalba yra nauja ir neteisėta pagalba, įgyvendinta apie ją iš anksto nepranešus ir Komisijai nepriėmus dėl jos sprendimo, ir jai taikomas Procedūrų reglamento 15 straipsnis, susijęs su išieškojimu, kaip išsamiau paaiškinta toliau. |
| --- | --- |

(132)

Todėl bet kokia pagal šią priemonę 1999 m. spalio 21 d. arba vėliau (t. y. dešimt metų iki Komisijai nusiunčiant skundą Graikijos valstybei ir paprašius informacijos) suteikta pagalba yra nauja ir neteisėta pagalba, įgyvendinta apie ją iš anksto nepranešus ir Komisijai nepriėmus dėl jos sprendimo, ir jai taikomas Procedūrų reglamento 15 straipsnis, susijęs su išieškojimu, kaip išsamiau paaiškinta toliau.

V.4.   Apskaičiavimas ir susigrąžinimas

| (133) | Ginčijama priemonė įgyvendinta apie ją iš anksto nepranešus Komisijai pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį. Todėl ši priemonė yra neteisėta pagalba. |
| --- | --- |

(133)

Ginčijama priemonė įgyvendinta apie ją iš anksto nepranešus Komisijai pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį. Todėl ši priemonė yra neteisėta pagalba.

| (134) | Procedūrų reglamento 14 straipsnyje nurodyta, kad, jeigu neteisėtai suteikta valstybės pagalba pripažįstama nesuderinama su bendrąja rinka, pagalbą reikia susigrąžinti iš jos gavėjo, nebent tai prieštarautų bendrajam teisės principui. Pagalbos susigrąžinimu siekiama atkurti konkurencinę padėtį, buvusią iki pagalbos suteikimo, kiek tai yra įmanoma. Nei Graikijos valdžios institucijų, nei Mont Parnès pateikti argumentai nesuteikia pagrindo nukrypti nuo šio bendrojo principo. |
| --- | --- |

(134)

Procedūrų reglamento 14 straipsnyje nurodyta, kad, jeigu neteisėtai suteikta valstybės pagalba pripažįstama nesuderinama su bendrąja rinka, pagalbą reikia susigrąžinti iš jos gavėjo, nebent tai prieštarautų bendrajam teisės principui. Pagalbos susigrąžinimu siekiama atkurti konkurencinę padėtį, buvusią iki pagalbos suteikimo, kiek tai yra įmanoma. Nei Graikijos valdžios institucijų, nei Mont Parnès pateikti argumentai nesuteikia pagrindo nukrypti nuo šio bendrojo principo.

| (135) | Procedūrų reglamento 14 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad „Komisija nereikalauja išieškoti pagalbos, jeigu tai prieštarautų bendrajam Bendrijos teisės principui“. Teisingumo Teismo ir pačios Komisijos sprendimų priėmimo praktikoje visų pirma nustatyta, kad nurodymas susigrąžinti pagalbą pažeistų bendrąjį ES teisės principą, jeigu savo veiksmais Komisija leido pagalbos gavėjui turėti teisėtą lūkestį, kad pagalba buvo suteikta laikantis ES teisės (76). |
| --- | --- |

(135)

Procedūrų reglamento 14 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad „Komisija nereikalauja išieškoti pagalbos, jeigu tai prieštarautų bendrajam Bendrijos teisės principui“. Teisingumo Teismo ir pačios Komisijos sprendimų priėmimo praktikoje visų pirma nustatyta, kad nurodymas susigrąžinti pagalbą pažeistų bendrąjį ES teisės principą, jeigu savo veiksmais Komisija leido pagalbos gavėjui turėti teisėtą lūkestį, kad pagalba buvo suteikta laikantis ES teisės (76).

| (136) | Savo sprendime byloje Forum 187
   (77) Teisingumo Teismas nurodė, „kad teisė remtis teisėtų lūkesčių apsaugos principu taikoma kiekvienam asmeniui, esančiam padėtyje, kuri leidžia manyti, jog Bendrijos institucija sukėlė jam pagristų vilčių. Tačiau niekas negali remtis šio principo pažeidimu, jei administracija nesuteikė tikslių garantijų. <...> jei atidus ir pakankamai informuotas ūkio subjektas galėjo numatyti, jog Bendrijos priemonės priėmimas gali paveikti jo interesus, jis negali remtis šiuo principu priėmus tą priemonę“. |
| --- | --- |

(136)

Savo sprendime byloje Forum 187
   (77) Teisingumo Teismas nurodė, „kad teisė remtis teisėtų lūkesčių apsaugos principu taikoma kiekvienam asmeniui, esančiam padėtyje, kuri leidžia manyti, jog Bendrijos institucija sukėlė jam pagristų vilčių. Tačiau niekas negali remtis šio principo pažeidimu, jei administracija nesuteikė tikslių garantijų. <...> jei atidus ir pakankamai informuotas ūkio subjektas galėjo numatyti, jog Bendrijos priemonės priėmimas gali paveikti jo interesus, jis negali remtis šiuo principu priėmus tą priemonę“.

| (137) | Graikijos valdžios institucijos ir Mont Parnès lošimo namai teigė, kad bet koks pagalbos susigrąžinimas šiuo atveju prieštarautų pagrįsto piliečio pasitikėjimo principui, atsižvelgiant į Graikijos valstybės tarybos pagal nacionalinę teisę priimtą sprendimą; Komisija pažymi, kad pagal minėtą teismų praktiką tai yra nacionalinės institucijos nacionalinis veiksmas, o ne ES institucijos veiksmas. Be to, Valstybės tarybos sprendimas buvo grindžiamas vien nacionaline teise ir jame nenagrinėtas joks valstybės pagalbos klausimas ar priemonės laikymas valstybės pagalba. Todėl Komisija negali atsisakyti susigrąžinimo remdamasi tokiais argumentais. |
| --- | --- |

(137)

Graikijos valdžios institucijos ir Mont Parnès lošimo namai teigė, kad bet koks pagalbos susigrąžinimas šiuo atveju prieštarautų pagrįsto piliečio pasitikėjimo principui, atsižvelgiant į Graikijos valstybės tarybos pagal nacionalinę teisę priimtą sprendimą; Komisija pažymi, kad pagal minėtą teismų praktiką tai yra nacionalinės institucijos nacionalinis veiksmas, o ne ES institucijos veiksmas. Be to, Valstybės tarybos sprendimas buvo grindžiamas vien nacionaline teise ir jame nenagrinėtas joks valstybės pagalbos klausimas ar priemonės laikymas valstybės pagalba. Todėl Komisija negali atsisakyti susigrąžinimo remdamasi tokiais argumentais.

| (138) | Graikija ir Mont Parnès lošimo namai teigė, kad Lutrakio lošimo namai delsė paduoti Komisijai skundą, todėl pažeidė principą, kad teise negalima piktnaudžiauti; Komisija pažymi, kad skundo pateikėjo delsimas bet kuriuo atveju negali būti kliūtis susigrąžinti neteisėtą pagalbą, turint omenyje Procedūrų reglamento 15 straipsnyje nustatytą dešimties metų senaties terminą. |
| --- | --- |

(138)

Graikija ir Mont Parnès lošimo namai teigė, kad Lutrakio lošimo namai delsė paduoti Komisijai skundą, todėl pažeidė principą, kad teise negalima piktnaudžiauti; Komisija pažymi, kad skundo pateikėjo delsimas bet kuriuo atveju negali būti kliūtis susigrąžinti neteisėtą pagalbą, turint omenyje Procedūrų reglamento 15 straipsnyje nustatytą dešimties metų senaties terminą.

| (139) | Todėl Komisija negali sutikti su Graikijos valdžios institucijų ir Mont Parnès lošimo namų argumentais dėl išimties tvarka taikomo atsisakymo susigrąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

(139)

Todėl Komisija negali sutikti su Graikijos valdžios institucijų ir Mont Parnès lošimo namų argumentais dėl išimties tvarka taikomo atsisakymo susigrąžinti pagalbą.

| (140) | Kaip paaiškinta šiame sprendime, 1994 ir 1995 m. nacionalinėmis priemonėmis nustatytas reikalavimas pervesti valstybei 80 % įėjimo kainos ir standartinė 15 EUR įėjimo į visus lošimo namus bilieto kaina. Tačiau nei reikalavimas pervesti 80 % kainos, nei standartinė 15 EUR kaina nebuvo taikoma pagalbą gavusiems lošimo namams, nors abu šie reikalavimai nuo 1995 m. buvo taikomi visiems kitiems lošimo namams ir nuo tada buvo įgyvendinami praktiškai (visi privatūs lošimo namai 1995 arba 1996 m. buvo licencijuoti ir visi, išskyrus Salonikų lošimo namus, pradėjo tuo metu įgyvendinti priemonę). Kadangi dėl skirtingų įėjimo bilietų kainų atsirandanti mokestinė diskriminacija ir susiję 80 % mokėjimai valstybei iš tikrųjų prasidėjo 1995 m., galima laikyti, kad pagalba pradėta teikti 1995 m. |
| --- | --- |

(140)

Kaip paaiškinta šiame sprendime, 1994 ir 1995 m. nacionalinėmis priemonėmis nustatytas reikalavimas pervesti valstybei 80 % įėjimo kainos ir standartinė 15 EUR įėjimo į visus lošimo namus bilieto kaina. Tačiau nei reikalavimas pervesti 80 % kainos, nei standartinė 15 EUR kaina nebuvo taikoma pagalbą gavusiems lošimo namams, nors abu šie reikalavimai nuo 1995 m. buvo taikomi visiems kitiems lošimo namams ir nuo tada buvo įgyvendinami praktiškai (visi privatūs lošimo namai 1995 arba 1996 m. buvo licencijuoti ir visi, išskyrus Salonikų lošimo namus, pradėjo tuo metu įgyvendinti priemonę). Kadangi dėl skirtingų įėjimo bilietų kainų atsirandanti mokestinė diskriminacija ir susiję 80 % mokėjimai valstybei iš tikrųjų prasidėjo 1995 m., galima laikyti, kad pagalba pradėta teikti 1995 m.

| (141) | Atsižvelgdama į šio sprendimo V.3 skyriuje „Pagalbos teisėtumas“ padarytą išvadą Komisija mano, kad Procedūrų reglamento 15 straipsnyje nustatytas dešimties metų senaties terminas neleidžia susigrąžinti iki 1999 m. spalio 21 d. suteiktos pagalbos. |
| --- | --- |

(141)

Atsižvelgdama į šio sprendimo V.3 skyriuje „Pagalbos teisėtumas“ padarytą išvadą Komisija mano, kad Procedūrų reglamento 15 straipsnyje nustatytas dešimties metų senaties terminas neleidžia susigrąžinti iki 1999 m. spalio 21 d. suteiktos pagalbos.

| (142) | Susigrąžintina suma turi būti apskaičiuojama remiantis tuo, kad, kaip paaiškinta šiame sprendime (taip pat žr. 85 punktą), Graikijos valstybė atsisakė pajamų iš valstybinių lošimo namų, sudarančių 7,20 EUR už vieną įėjimo bilietą, o tai yra privačių lošimo namų valstybei pervedamo 12 EUR mokesčio nuo įėjimo kainos ir valstybinių lošimo namų valstybei pervedamo 4,80 EUR mokesčio nuo įėjimo kainos skirtumas. |
| --- | --- |

(142)

Susigrąžintina suma turi būti apskaičiuojama remiantis tuo, kad, kaip paaiškinta šiame sprendime (taip pat žr. 85 punktą), Graikijos valstybė atsisakė pajamų iš valstybinių lošimo namų, sudarančių 7,20 EUR už vieną įėjimo bilietą, o tai yra privačių lošimo namų valstybei pervedamo 12 EUR mokesčio nuo įėjimo kainos ir valstybinių lošimo namų valstybei pervedamo 4,80 EUR mokesčio nuo įėjimo kainos skirtumas.

| (143) | Tačiau apskaičiuojant iš kiekvienų lošimo namų susigrąžintiną sumą, reikia atsižvelgti į tam tikrus aspektus, susijusius su konkrečių lošimo namų padėtimi, kaip paaiškinta toliau:






  — | kaip paaiškinta šiame sprendime, reikalavimas 80 % įėjimo bilieto kainos pervesti valstybei nustatytas 1995 m. ministro sprendimu ir taikomas Korfu ir Mont Parnès lošimo namams nuo jų licencijavimo dienos pagal Įstatymą Nr. 2206/1994, t. y. 2003 m. pagal Įstatymą Nr. 3139/2003. Tačiau nuo 2000 m. pabaigos ir iki jų licencijavimo 2003 m. ETA ėmė savanoriškai pervedinėti valstybei 80 % įėjimo bilieto kainos (bilieto kaina buvo 6 EUR) (78). Iš šios informacijos, kurią pateikė Graikijos valdžios institucijos, ir atsižvelgiant į visas kitas pastabas, kurias norėtų pateikti Graikijos valdžios institucijos (patvirtinančias arba paneigiančias pirmiau pateiktą informaciją), galima spręsti, kad iki 2000 m. nebuvo mokamas net ir mažesnis mokestis nuo įėjimo kainos (80 % 6 EUR mokesčio). Todėl pirmuoju laikotarpiu (nuo 1999 m. spalio 21 d. iki 2000 m. pabaigos) susigrąžintina suma turi būti apskaičiuota naudojant 12 EUR sumą, t. y. visą privačių lošimo namų mokestį, mokamą tuo laikotarpiu, kai valstybiniai lošimo namai išvis nemokėjo jokio mokesčio, ir padauginant šią sumą iš bilietų, išduotų per tą laikotarpį, skaičiaus, |
| --- | --- | --- |

(143)

Tačiau apskaičiuojant iš kiekvienų lošimo namų susigrąžintiną sumą, reikia atsižvelgti į tam tikrus aspektus, susijusius su konkrečių lošimo namų padėtimi, kaip paaiškinta toliau:

—

kaip paaiškinta šiame sprendime, reikalavimas 80 % įėjimo bilieto kainos pervesti valstybei nustatytas 1995 m. ministro sprendimu ir taikomas Korfu ir Mont Parnès lošimo namams nuo jų licencijavimo dienos pagal Įstatymą Nr. 2206/1994, t. y. 2003 m. pagal Įstatymą Nr. 3139/2003. Tačiau nuo 2000 m. pabaigos ir iki jų licencijavimo 2003 m. ETA ėmė savanoriškai pervedinėti valstybei 80 % įėjimo bilieto kainos (bilieto kaina buvo 6 EUR) (78). Iš šios informacijos, kurią pateikė Graikijos valdžios institucijos, ir atsižvelgiant į visas kitas pastabas, kurias norėtų pateikti Graikijos valdžios institucijos (patvirtinančias arba paneigiančias pirmiau pateiktą informaciją), galima spręsti, kad iki 2000 m. nebuvo mokamas net ir mažesnis mokestis nuo įėjimo kainos (80 % 6 EUR mokesčio). Todėl pirmuoju laikotarpiu (nuo 1999 m. spalio 21 d. iki 2000 m. pabaigos) susigrąžintina suma turi būti apskaičiuota naudojant 12 EUR sumą, t. y. visą privačių lošimo namų mokestį, mokamą tuo laikotarpiu, kai valstybiniai lošimo namai išvis nemokėjo jokio mokesčio, ir padauginant šią sumą iš bilietų, išduotų per tą laikotarpį, skaičiaus,

| — | Salonikų lošimo namams licencija išduota 1995 m. pagal Įstatymą Nr. 2206/1994 (79). Reikalavimas pervesti valstybei 80 % įėjimo bilieto kainos Salonikų lošimo namams taikomas nuo licencijavimo momento 1995 m. Salonikų lošimo namai ėmė sumažintą 6 EUR įėjimo mokestį, kurį taikė Mont Parnès ir Korfu lošimo namai. Todėl iš Salonikų lošimo namų susigrąžintina suma turėtų būti apskaičiuojama padauginant nuo 1999 m. spalio 21 d. išduotų bilietų skaičių iš 7,20 EUR, |
| --- | --- |

—

Salonikų lošimo namams licencija išduota 1995 m. pagal Įstatymą Nr. 2206/1994 (79). Reikalavimas pervesti valstybei 80 % įėjimo bilieto kainos Salonikų lošimo namams taikomas nuo licencijavimo momento 1995 m. Salonikų lošimo namai ėmė sumažintą 6 EUR įėjimo mokestį, kurį taikė Mont Parnès ir Korfu lošimo namai. Todėl iš Salonikų lošimo namų susigrąžintina suma turėtų būti apskaičiuojama padauginant nuo 1999 m. spalio 21 d. išduotų bilietų skaičių iš 7,20 EUR,

| — | Rodo lošimo namai licencijuoti 1996 m. pagal Įstatymą Nr. 2206/1994. Tuo metu jie pradėjo imti 6 EUR už įėjimo bilietą, tačiau po 1999 m. balandžio mėn. privatizavimo pakeitė kainą į 15 EUR. Iš vykstant oficialiam tyrimui pateiktų pastabų Komisija supranta, kad Rodo lošimo namai po 1999 m. balandžio mėn. privatizavimo nebebuvo pagalbos gavėjai, todėl susigrąžinti pagalbą iš šių lošimo namų nebegalima dėl Procedūrų reglamento 15 straipsnyje nustatyto senaties termino. |
| --- | --- |

—

Rodo lošimo namai licencijuoti 1996 m. pagal Įstatymą Nr. 2206/1994. Tuo metu jie pradėjo imti 6 EUR už įėjimo bilietą, tačiau po 1999 m. balandžio mėn. privatizavimo pakeitė kainą į 15 EUR. Iš vykstant oficialiam tyrimui pateiktų pastabų Komisija supranta, kad Rodo lošimo namai po 1999 m. balandžio mėn. privatizavimo nebebuvo pagalbos gavėjai, todėl susigrąžinti pagalbą iš šių lošimo namų nebegalima dėl Procedūrų reglamento 15 straipsnyje nustatyto senaties termino.

| (144) | Komisija neturi pakankamai duomenų, kad galėtų tiksliai apskaičiuoti iš kiekvienų pagalbą gavusių lošimo namų susigrąžintinas sumas. Tačiau jokia ES teisės nuostata, nurodant sugrąžinti nesuderinama su bendrąja rinka pripažintą pagalbą, neįpareigoja Komisijos nustatyti tikslią susigrąžintinos pagalbos sumą. Komisijos sprendime pakanka pateikti informaciją, iš kurios valstybė narė ir pagalbą gavusi įmonė galėtų pačios be didelių sunkumų nustatyti šią sumą. Todėl Komisija gali teisėtai apsiriboti pripažinimu, kad yra pareiga sugrąžinti nagrinėjamą pagalbą, ir palikti nacionalinėms institucijoms apskaičiuoti tikslias susigrąžintinas sumas, remiantis Komisijos sprendime pateiktomis rekomendacijomis. |
| --- | --- |

(144)

Komisija neturi pakankamai duomenų, kad galėtų tiksliai apskaičiuoti iš kiekvienų pagalbą gavusių lošimo namų susigrąžintinas sumas. Tačiau jokia ES teisės nuostata, nurodant sugrąžinti nesuderinama su bendrąja rinka pripažintą pagalbą, neįpareigoja Komisijos nustatyti tikslią susigrąžintinos pagalbos sumą. Komisijos sprendime pakanka pateikti informaciją, iš kurios valstybė narė ir pagalbą gavusi įmonė galėtų pačios be didelių sunkumų nustatyti šią sumą. Todėl Komisija gali teisėtai apsiriboti pripažinimu, kad yra pareiga sugrąžinti nagrinėjamą pagalbą, ir palikti nacionalinėms institucijoms apskaičiuoti tikslias susigrąžintinas sumas, remiantis Komisijos sprendime pateiktomis rekomendacijomis.

| (145) | Remdamasi valstybės narės pateikta informacija, Komisija toliau pateikia būtinas susigrąžinimo rekomendacijas. |
| --- | --- |

(145)

Remdamasi valstybės narės pateikta informacija, Komisija toliau pateikia būtinas susigrąžinimo rekomendacijas.

| (146) | Toliau pateiktoje lentelėje bendrai apžvelgiamas kiekvienų lošimo namų kasmet išduotų bilietų skaičius (kaip nurodyta lentelėje, pateikta informacija nėra išsami) ir pirminė iš kiekvienų lošimo namų susigrąžintinų sumų sąmata, atsižvelgiant į visas papildomas pastabas, kurias Graikija gali norėti pateikti, pati apskaičiavusi susigrąžintinas sumas.

  Numanomas kiekvienų lošimo namų išduotų bilietų skaičius










  METAI | LOŠIMO NAMAI |
| --- | --- | --- |
| Mont Parnès | Korfu | Salonikų | Rodo |
| 1999
  (1999 10 22– 1999 12 31) | Trūksta informacijos | [...] (80) | (...) | [...] (81) |
| 2000 | Trūksta informacijos | (...) | (...) | (...) |
| 2001 | Trūksta informacijos | (...) | (...) | (...) |
| 2002 | Trūksta informacijos | (...) | (...) | (...) |
| 2003 | Trūksta informacijos iki 2003 m. gegužės 1 d.
  Nuo 2003 m. gegužės 1 d.:
  (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2004 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2005 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2006 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2007 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2008 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2009 (iki 10 22): | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Iš viso iki 2009 10 22 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Bilietai, išduoti po 2009 10 22 | Trūksta informacijos | Trūksta informacijos | Trūksta informacijos | Trūksta informacijos |

(146)

Toliau pateiktoje lentelėje bendrai apžvelgiamas kiekvienų lošimo namų kasmet išduotų bilietų skaičius (kaip nurodyta lentelėje, pateikta informacija nėra išsami) ir pirminė iš kiekvienų lošimo namų susigrąžintinų sumų sąmata, atsižvelgiant į visas papildomas pastabas, kurias Graikija gali norėti pateikti, pati apskaičiavusi susigrąžintinas sumas.

Numanomas kiekvienų lošimo namų išduotų bilietų skaičius

METAI

LOŠIMO NAMAI

Mont Parnès

Korfu

Salonikų

Rodo

1999

(1999 10 22– 1999 12 31)

Trūksta informacijos

[...] (80)

(...)

[...] (81)

2000

Trūksta informacijos

(...)

(...)

(...)

2001

Trūksta informacijos

(...)

(...)

(...)

2002

Trūksta informacijos

(...)

(...)

(...)

2003

Trūksta informacijos iki 2003 m. gegužės 1 d.

Nuo 2003 m. gegužės 1 d.:

(...)

(...)

(...)

(...)

2004

(...)

(...)

(...)

(...)

2005

(...)

(...)

(...)

(...)

2006

(...)

(...)

(...)

(...)

2007

(...)

(...)

(...)

(...)

2008

(...)

(...)

(...)

(...)

2009 (iki 10 22):

(...)

(...)

(...)

(...)

Iš viso iki 2009 10 22

(...)

(...)

(...)

(...)

Bilietai, išduoti po 2009 10 22

Trūksta informacijos

Trūksta informacijos

Trūksta informacijos

Trūksta informacijos

Pirminė iš kiekvienų lošimo namų susigrąžintinos sumos sąmata

(’000 000 EUR, apvalinant)

| | Mont Parnès | Korfu | Salonikų | Rodo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Algoritmas ir apskaičiavimas | 1999 10 22–2000 m. (82):
  bilietų skaičius
  (x1) × 12 = A1 | 1999 10 22–2000 m.:
  bilietų skaičius
  ([...] bilietai) × 12 = A2 ([...] EUR) | 1999 10 22–2009 10 22:
  bilietų skaičius
  ([...] bilietai) × 7,20 = AB3 ([...] EUR) | netaikoma |
| 2000 m.–2009 10 22:
  bilietų skaičius
  (y1) × 7,20 = B1 | 2000 m.–2009 10 22:
  bilietų skaičius
  ([...] bilietai) × 7,20 = B2 ([...] EUR) |
| Nuo 2009 10 22 iki dabar:
  bilietų skaičius
  (z1) × 7,20 = C1 | Nuo 2009 10 22 iki dabar:
  bilietų skaičius
  (z2) × 7,20 = C2 | Nuo 2009 10 22 iki 2010 08 30 (83):
  bilietų skaičius
  (z3) × 7,20 = C3 |
| Visa susigrąžintina suma | A1 + B1 + C1
  Turi būti apskaičiuota | A2 + B2 + C2
  Turi būti apskaičiuota | AB3 + C3
  Turi būti apskaičiuota | netaikoma |
| Visa susigrąžintina suma | Turi būti apskaičiuota |

Mont Parnès

Korfu

Salonikų

Rodo

Algoritmas ir apskaičiavimas

1999 10 22–2000 m. (82):

bilietų skaičius

(x1) × 12 = A1

1999 10 22–2000 m.:

bilietų skaičius

([...] bilietai) × 12 = A2 ([...] EUR)

1999 10 22–2009 10 22:

bilietų skaičius

([...] bilietai) × 7,20 = AB3 ([...] EUR)

netaikoma

2000 m.–2009 10 22:

bilietų skaičius

(y1) × 7,20 = B1

2000 m.–2009 10 22:

bilietų skaičius

([...] bilietai) × 7,20 = B2 ([...] EUR)

Nuo 2009 10 22 iki dabar:

bilietų skaičius

(z1) × 7,20 = C1

Nuo 2009 10 22 iki dabar:

bilietų skaičius

(z2) × 7,20 = C2

Nuo 2009 10 22 iki 2010 08 30 (83):

bilietų skaičius

(z3) × 7,20 = C3

Visa susigrąžintina suma

A1 + B1 + C1

Turi būti apskaičiuota

A2 + B2 + C2

Turi būti apskaičiuota

AB3 + C3

Turi būti apskaičiuota

netaikoma

Visa susigrąžintina suma

Turi būti apskaičiuota

| (147) | Komisija dar pažymi, kad SESV 108 straipsnio 3 dalis turi stabdomąjį poveikį. Komisija negavo informacijos, kad nuo sprendimo pradėti procedūrą ginčijamos priemonės taikymas būtų sustabdytas. Todėl darytina prielaida, kad Graikijos valdžios institucijos nuolat įgyvendino priemonę ir įgyvendina ją iki šiol (84). Graikija turėtų susigrąžinti visą iki šio sprendimo priėmimo gavėjui suteiktą pagalbą. Komisija pažymi, kad po privatizavimo 2010 m. rugpjūčio mėn. Korfu lošimo namai nebeėmė 6 EUR įėjimo mokesčio ir pakeitė jį 15 EUR mokesčiu. Todėl apskaičiuojant susigrąžintiną sumą reikėtų atsižvelgti tik į laikotarpį iki 2010 m. rugpjūčio mėn. |
| --- | --- |

(147)

Komisija dar pažymi, kad SESV 108 straipsnio 3 dalis turi stabdomąjį poveikį. Komisija negavo informacijos, kad nuo sprendimo pradėti procedūrą ginčijamos priemonės taikymas būtų sustabdytas. Todėl darytina prielaida, kad Graikijos valdžios institucijos nuolat įgyvendino priemonę ir įgyvendina ją iki šiol (84). Graikija turėtų susigrąžinti visą iki šio sprendimo priėmimo gavėjui suteiktą pagalbą. Komisija pažymi, kad po privatizavimo 2010 m. rugpjūčio mėn. Korfu lošimo namai nebeėmė 6 EUR įėjimo mokesčio ir pakeitė jį 15 EUR mokesčiu. Todėl apskaičiuojant susigrąžintiną sumą reikėtų atsižvelgti tik į laikotarpį iki 2010 m. rugpjūčio mėn.

| (148) | Atsižvelgdama į pateiktus argumentus, Komisija turėtų nurodyti Graikijai susigrąžinti nesuderinamą valstybės pagalbą, neteisėtai suteiktą jos gavėjams. Komisija pažymi, kad Graikija nuo šio sprendimo priėmimo dienos privalo panaikinti visas pagal vertinamą priemonę tebetaikomas mokesčių lengvatas. |
| --- | --- |

(148)

Atsižvelgdama į pateiktus argumentus, Komisija turėtų nurodyti Graikijai susigrąžinti nesuderinamą valstybės pagalbą, neteisėtai suteiktą jos gavėjams. Komisija pažymi, kad Graikija nuo šio sprendimo priėmimo dienos privalo panaikinti visas pagal vertinamą priemonę tebetaikomas mokesčių lengvatas.

| (149) | Kalbant apie ateitį, Graikija nurodė nagrinėjanti galimybę pakeisti lošimo namų kainų nustatymo politiką, kad būtų panaikinta lošimo namų diskriminacija. Pasak Graikijos, priėmus šiuos naujus teisės aktus, vertinama priemonė nebebus taikoma. Tačiau Graikija Komisijai nepranešė apie jokią šia kryptimi padarytą pažangą ar iš tikrųjų padarytus pakeitimus. Komisija mano, kad tokio pobūdžio naujų teisės aktų priėmimas yra labai svarbus Graikijos lošimo namų diskriminacijos problemai išspręsti ir ragina Graikija nedelsiant imtis būtinų veiksmų. |
| --- | --- |

(149)

Kalbant apie ateitį, Graikija nurodė nagrinėjanti galimybę pakeisti lošimo namų kainų nustatymo politiką, kad būtų panaikinta lošimo namų diskriminacija. Pasak Graikijos, priėmus šiuos naujus teisės aktus, vertinama priemonė nebebus taikoma. Tačiau Graikija Komisijai nepranešė apie jokią šia kryptimi padarytą pažangą ar iš tikrųjų padarytus pakeitimus. Komisija mano, kad tokio pobūdžio naujų teisės aktų priėmimas yra labai svarbus Graikijos lošimo namų diskriminacijos problemai išspręsti ir ragina Graikija nedelsiant imtis būtinų veiksmų.

VI.   IŠVADA

| (150) | Atsižvelgdama į pateiktus svarstymus, reikšmingą teismų praktiką ir bylos ypatybes, Komisija mano, kad ginčijama priemonė, kurią sudaro mokestinė diskriminacija tam tikrų lošimo namų naudai, kurią Graikijos valdžios institucijos įgyvendino, vienu metu taikydamos įvairias nuostatas, ir pagal kurią:






  — | nustatyta vienoda 80 % įėjimo bilietų kainos rinkliava, ir |
| --- | --- | --- |

(150)

Atsižvelgdama į pateiktus svarstymus, reikšmingą teismų praktiką ir bylos ypatybes, Komisija mano, kad ginčijama priemonė, kurią sudaro mokestinė diskriminacija tam tikrų lošimo namų naudai, kurią Graikijos valdžios institucijos įgyvendino, vienu metu taikydamos įvairias nuostatas, ir pagal kurią:

—

nustatyta vienoda 80 % įėjimo bilietų kainos rinkliava, ir

| — | valstybiniams ir privatiems lošimo namams nustatytos skirtingos reguliuojamosios kainos, t. y. 6 EUR valstybiniams ir 15 EUR privatiems lošimo namams, |
| --- | --- |

—

valstybiniams ir privatiems lošimo namams nustatytos skirtingos reguliuojamosios kainos, t. y. 6 EUR valstybiniams ir 15 EUR privatiems lošimo namams,

reiškia valstybės pagalbą, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Komisija taip pat konstatuoja, kad ginčijama priemonė įgyvendinta pažeidžiant SESV 108 straipsnio 3 dalį, todėl yra neteisėta valstybės pagalba.

| (151) | Komisija pažymi, kad pagal Procedūrų reglamento 14 straipsnį iš pagalbos gavėjo galima susigrąžinti bet kokią neteisėtą pagalbą, todėl ji įpareigos Graikiją susigrąžinti iš kiekvienų lošimo namų jų gautą neteisėtą pagalbą. Komisija pažymi, kad dėl Procedūrų reglamento 15 straipsnyje nustatyto dešimties metų senaties termino nebegalima susigrąžinti bet kokios iki 1999 m. spalio 21 d. suteiktos pagalbos. Šio sprendimo priėmimo dieną Graikija turėtų nutraukti visų pagal priemonę, kuriai taikomas šis sprendimas, tebetaikomų mokesčių lengvatų taikymą, |
| --- | --- |

(151)

Komisija pažymi, kad pagal Procedūrų reglamento 14 straipsnį iš pagalbos gavėjo galima susigrąžinti bet kokią neteisėtą pagalbą, todėl ji įpareigos Graikiją susigrąžinti iš kiekvienų lošimo namų jų gautą neteisėtą pagalbą. Komisija pažymi, kad dėl Procedūrų reglamento 15 straipsnyje nustatyto dešimties metų senaties termino nebegalima susigrąžinti bet kokios iki 1999 m. spalio 21 d. suteiktos pagalbos. Šio sprendimo priėmimo dieną Graikija turėtų nutraukti visų pagal priemonę, kuriai taikomas šis sprendimas, tebetaikomų mokesčių lengvatų taikymą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalba, kurią sudaro mokestinė diskriminacija tam tikrų lošimo namų naudai, kurią Graikija įgyvendino, vienu metu taikydama įvairias nuostatas, ir pagal kurią:

| — | nustatyta vienoda 80 % įėjimo bilietų kainos rinkliava, ir |
| --- | --- |

—

nustatyta vienoda 80 % įėjimo bilietų kainos rinkliava, ir

| — | valstybiniams ir privatiems lošimo namams nustatytos skirtingos reguliuojamosios kainos, t. y. 6 EUR valstybiniams ir 15 EUR privatiems lošimo namams, |
| --- | --- |

—

valstybiniams ir privatiems lošimo namams nustatytos skirtingos reguliuojamosios kainos, t. y. 6 EUR valstybiniams ir 15 EUR privatiems lošimo namams,

suteikta neteisėtai, pažeidžiant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį ir yra nesuderinama su vidaus rinka, nes dėl jos pagalbos gavėjai Regency Casino Mont Parnès, Regency Casino Thessaloniki ir Korfu lošimo namai (suprantant, kad Rodo lošimo namai 1999 m. balandžio mėn. jau nebebuvo pagalbos gavėjai) įgijo nepagrįstą konkurencinį pranašumą.

2 straipsnis

1.   Graikija iš pagalbą gavusių lošimo namų susigrąžina 1 straipsnyje nurodytą nesuderinamą pagalbą, suteiktą nuo 1999 m. spalio 21 d.

2.   Nuo susigrąžintinų sumų nuo dienos, kai jos buvo suteiktos pagalbos gavėjui, iki faktinio jų susigrąžinimo skaičiuojamos palūkanos.

3.   Palūkanos apskaičiuojamos pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (85) V skyriaus nuostatas.

4.   Nuo šio sprendimo priėmimo dienos Graikija panaikina visą tebesamą mokestinę diskriminaciją, atsiradusią dėl 1 straipsnyje nurodytos pagalbos.

3 straipsnis

1.   1 straipsnyje nurodyta pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Graikija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos.

4 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Graikija pateikia Komisijai tokią informaciją:

| a) | pagalbos gavėjų, gavusių pagalbą pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą, sąrašą ir visą kiekvieno iš jų pagal ginčijamą priemonę gautos pagalbos sumą, apskaičiuotą laikantis šiame sprendime pateiktų rekomendacijų; |
| --- | --- |

a)

pagalbos gavėjų, gavusių pagalbą pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą, sąrašą ir visą kiekvieno iš jų pagal ginčijamą priemonę gautos pagalbos sumą, apskaičiuotą laikantis šiame sprendime pateiktų rekomendacijų;

| b) | bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš kiekvieno pagalbos gavėjo; |
| --- | --- |

b)

bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš kiekvieno pagalbos gavėjo;

| c) | išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis, kad būtų įvykdytas šis sprendimas, aprašymą; |
| --- | --- |

c)

išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis, kad būtų įvykdytas šis sprendimas, aprašymą;

| d) | dokumentus, įrodančius, kad pagalbos gavėjui nurodyta grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

d)

dokumentus, įrodančius, kad pagalbos gavėjui nurodyta grąžinti pagalbą.

2.   Graikija informuoja Komisiją apie nacionalinių priemonių, kurių imtasi šiam sprendimui įgyvendinti, pažangą iki visiško 1 straipsnyje nurodytos pagalbos susigrąžinimo. Komisijai pateikus prašymą Graikija nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis, kad būtų įvykdytas šis sprendimas. Graikija taip pat pateikia išsamią informaciją apie iš gavėjo jau susigrąžintas pagalbos sumas ir palūkanas.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2011 m. gegužės 24 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL C 235, 2010 8 31, p. 3.

1

(2)  Voukourestiou 11, Aktí Poseidonos 48, Loutraki, Athens 10671, Graikija.

2

Voukourestiou 11, Aktí Poseidonos 48, Loutraki, Athens 10671,

(3)  Skunde nebuvo nurodyti Rodo lošimo namai, kuriems licencija išduota 1996 m. gegužės 29 d. ministro sprendimu T/633, nes po jų privatizavimo 1999 m. balandžio mėn. jie nebegavo pagalbos pagal nagrinėjamą priemonę.

3

(4)  Žr. 1 išnašą.

4

(5)  Visų pirma Įstatymas Nr. 2206/1994; 1995 m. lapkričio 16 d. ministro sprendimas (YA) Nr. 1128269/1226/0015/POL.1292 (paskelbimo nuoroda FEK 982/B'/1995); 2003 m. balandžio 30 d. Įstatymas Nr. 3139; EOT (valstybinius lošimo namus prižiūrinčios organizacijos) Generalinio sekretoriaus sprendimai, priimti pagal Įstatymą Nr. 1624/1951 ir Dekretą Nr. 4109/1960, t. y. 1991 m. lapkričio 21 d. EOT sprendimas Nr. 535633, 1992 m. kovo 24 d. EOT sprendimas Nr. 508049 ir 1997 m. lapkričio 24 d. EOT sprendimas Nr. 532691; ir lošimo namams pagal nacionalinę teisę išduotos licencijos, patvirtinančios įėjimo bilietų kainas ir įpareigojimą mokėti jos 80 % pagal kiekvieniems lošimo namams taikytiną tarifą.

5

(6)  Elliniko Kazino Parnithas AE, Agiou Konstantinou 49, 15124 Marousi Attikis, Graikija.

6

Elliniko Kazino Parnithas AE

(7)  Regency Entertainment Psychagogiki kai Touristiki AE, Agiou Konstantinou 49, 15124 Marousi Attikis, Graikija, ir 13o km odou Thessalonikis-Polygyrou, 55103 Salonikai, Graikija.

7

Regency Entertainment Psychagogiki kai Touristiki AE

(8)  Elliniko Kazino Kerkyras AE, Etaireia touristikis anaptyxis, Voulis 7, 10562 Atėnai, Graikija.

8

Elliniko Kazino Kerkyras AE

(9)  Casino Rodos Grande Albergo Delle Rose Boutique Hotel, 4 odos Georgiou Papanikolaou., Rodas, 85100 Graikija.

9

Casino Rodos Grande Albergo Delle Rose Boutique Hotel

(10)  Rodo lošimo namai, kuriems licencija išduota 1996 m. gegužės 29 d. ministro sprendimu T/633, nebuvo nurodyti Komisijos gautame skunde, nes nuo privatizavimo 1999 m. balandžio mėn. jie taikė 15 EUR įėjimo mokestį.

10

(11)  Atliekant oficialų tyrimą Komisijai buvo pasakyta, kad Korfu lošimo namai privatizuoti 2010 m. rugpjūčio 30 d., kai paskelbus tarptautinį kvietimą teikti paraiškas visas Elliniko Kazino Kerkyras AE akcinis kapitalas parduotas V & T Corfu Ependyseis Kazino AE. Po privatizacijos įėjimo kaina buvo suderinta su bendruoju 15 EUR mokesčiu ministro sprendimu Nr. 9206, kuriuo nustatomos Korfu lošimo namų veiklos licencijos sąlygos (4 straipsnio 4.1 dalies d punkto iii papunktis) (FEK Β'1178/5.8.2010).

11

Elliniko Kazino Kerkyras AE

V

T Corfu Ependyseis Kazino AE

(12)  Jie buvo valdomi kaip EOT įmonės pagal Įstatymą Nr. 1624/1951, Dekretą Nr. 4109/1960 ir Įstatymą Nr. 2160/1993.

12

Vėliau vietoj EOT Korfu ir Mont Parnès lošimo namų veiklos vykdytoja tapo Elliniki Etaireia Touristikis Anaptyxis (Graikijos turizmo plėtros įmonė, ETA), visiškai priklausiusi Graikijos valstybei pagal įstatymus Nr. 2636/1998 ir Nr. 2837/2000. ETA vykdė veiklą dviejuose minėtuose lošimo namuose, kol jiems buvo išduotos licencijos pagal Įstatymą Nr. 3139/2003. Rodo lošimo namuose EOT vykdė veiklą iki licencijos jiems išdavimo 1996 m.

Mont Parnès

Elliniki Etaireia Touristikis Anaptyxis

(13)  EOT Generalinio sekretoriaus sprendimai buvo priimti pagal Įstatymą Nr. 1624/1951 ir Dekretą Nr. 4109/1960: 1991 m. lapkričio 21 d. EOT sprendimas Nr. 535633, kuriuo nustatoma 2 000 GRD įėjimo į Mont Parnès lošimo namus kaina; 1992 m. kovo 24 d. EOT sprendimas Nr. 508049, kuriuo nustatoma 1 500 GRD įėjimo į Korfu ir Rodo lošimo namus kaina; ir 1997 m. lapkričio 24 d. EOT sprendimas Nr. 532691, kuriuo nustatyta 2 000 GRD įėjimo į Korfu lošimo namus kaina.

13

Mont Parnès

(14)  Reguliuojamoji įėjimo į valstybinius lošimo namus kaina tapo 6 EUR, kai Graikija 2002 m. kaip savo valiutą įsivedė eurą.

14

(15)  Įstatymas Nr. 2206/1994 dėl lošimo namų steigimo, organizavimo, veiklos ir priežiūros (FEK A'62/1994).

15

(16)  Lošimo namų licencijos turėjo būti išduodamos turizmo ministro sprendimu, paskelbus septynių narių komisijos organizuojamą tarptautinį kvietimą teikti paraiškas (1994 m. įstatymo 1 straipsnio „Licencijų išdavimas lošimo namams“ 7 dalis).

16

(17)  1995 m. lapkričio 16 d. ministro sprendimas Nr. 1128269/1226/0015/POL.1292 (FEK 982/B'/1995).

17

(18)  1995 m. ministro sprendimo 1 punktas: „Lošimo namų veiklos vykdytojai (Įstatymas Nr. 2206/1994) nuo 1995 m. gruodžio 15 d. privalo pagal toliau nurodytas nuostatas kiekvienam asmeniui išduoti įėjimo bilietą.“

18

(19)  1995 m. ministro sprendimo 5 punktas: „Vienoda įėjimo į lošimo automatų ir stalo žaidimų zonas bilieto kaina yra 5 000 GRD“.

19

(20)  Standartinė reguliuojamoji kaina tapo 15 EUR, kai Graikija 2002 m. kaip savo valiutą įsivedė eurą.

20

(21)  1995 m. ministro sprendimo 7.1 punktas: „Iš visos bilieto vertės 20 % lieka lošimo namų įmonei kaip bilieto išdavimo mokestis ir išlaidoms padengti, įskaitant mokėtiną PVM; likusi dalis yra valstybės rinkliava.“

21

(22)  1995 m. ministro sprendimo 6 punktas: „Jeigu dėl reklamos ar socialinės pareigos lošimo namai neima iš asmens įėjimo mokesčio, lošimo namai iš mokesčių požiūriu patvirtintos kasos išduoda specialios serijos arba specialaus totalizatoriaus bilietą, pažymėtą kaip „nemokamas“ “.

22

(23)  1995 m. ministro sprendimo 7.2 punktas: „Viešoji rinkliava už nemokamus bilietus mokama pagal bilieto kainą atitinkamą šio sprendimo 5 punkte nustatytą dieną.“

23

(24)  1995 m. ministro sprendimo 10.1 punktas: „Viešosios rinkliavos deponuojamos atitinkamame pelno mokesčio biure dešimtą kiekvieno mėnesio dieną, pateikiant praėjusį mėnesį surinktų rinkliavų ataskaitą“.

24

(25)  1995 m. ministro sprendimo 8.1 punktas: „Laikantis 2 ir 7 punktų mutatis mutandis, [lošimo namų veiklos vykdytojams] leidžiama išduoti ilgalaikius atitinkamai 15–30 viena po kitos einančių dienų arba kalendorinį mėnesį galiojančius bilietus. Gali būti suteikiama tokių ilgalaikių bilietų vertės nuolaida:

25

mutatis mutandis

| a) | 15 dienų galiojantiems bilietams – 40 % visos 15 dienos bilietų vertės; jeigu tokie bilietai išduodami kalendorinėms dviem savaitėms, paskutinės mėnesio dvi savaitės apima laikotarpį, kuris prasideda šešioliktą mėnesio dieną ir baigiasi paskutinę mėnesio dieną; |
| --- | --- |

a)

15 dienų galiojantiems bilietams – 40 % visos 15 dienos bilietų vertės; jeigu tokie bilietai išduodami kalendorinėms dviem savaitėms, paskutinės mėnesio dvi savaitės apima laikotarpį, kuris prasideda šešioliktą mėnesio dieną ir baigiasi paskutinę mėnesio dieną;

| b) | 30 dienų arba vieną mėnesį galiojantiems bilietams – 50 % visos 30 dienos bilietų vertės.“ |
| --- | --- |

b)

30 dienų arba vieną mėnesį galiojantiems bilietams – 50 % visos 30 dienos bilietų vertės.“

(26)  1993 m. Įstatyme Nr. 2160/1993 numatyta, kad Rodo, Mont Parnès ir Korfu lošimo namai ir toliau veiks kaip EOT valdomi klubai, remiantis EOT taikomais teisės aktais, t. y. Įstatymu Nr. 1624/1951, Dekretu Nr. 4109/1960 ir Įstatymu Nr. 2160/1993, kol Lošimo namų komisija jiems išduos licencijas.

26

Mont Parnès

(27)  Mont Parnès atveju ETA pakeitė 2001 m. ETA įsteigta patronuojamoji įmonė Elliniko Kazino Parnithas AE.

27

Mont Parnès

Elliniko Kazino Parnithas AE

(28)  Mont Parnès lošimo namai buvo iš dalies privatizuoti 2003 m. gegužės 10 d., 49 % Elliniko Kazino Parnithas AE akcijų, kai buvo paskelbtas tarptautinis kvietimas teikti pasiūlymus, pardavus Atėnų kurorto lošimo namams Anonymi Etaireia Symmetochon AE, kuriuos įsteigė konkursą laimėjęs pareiškėjas konsorciumas Hyatt Regency – Elliniki Technodomiki. Elliniko Kazino Parnithas įkurta 2001 m. kaip ETA patronuojamoji įmonė. ETA įsteigta 1998 m., o 2000 m. vietoj EOT tapo Mont Parnès ir Korfu lošimo namų valdytoja (taip pat žr. 12 išnašą).

28

Mont Parnès

Elliniko Kazino Parnithas AE

Anonymi Etaireia Symmetochon AE

Hyatt Regency – Elliniki Technodomiki

Elliniko Kazino Parnithas

Mont Parnès

(29)  Remiantis vykstant oficialiam tyrimui iš Graikijos valdžios institucijų gauta informacija, Korfu lošimo namai privatizuoti 2010 m. rugpjūčio 30 d., po tarptautinio kvietimo dalyvauti konkurse visą Elliniki Kazino Kerkyras AE akcinį kapitalą pardavus V & T Corfu Ependyseis Casino AE, kurią įsteigė konkurso laimėtojas konsorciumas Vivere Entertainment Emporiki & Symmetochon AE — Theros International Gaming Inc. Elliniki Kazino Kerkyras AE įsteigta 2001 m. kaip ETA patronuojamoji įmonė.

29

Elliniki Kazino Kerkyras AE

V

T Corfu Ependyseis Casino AE

Vivere Entertainment Emporiki & Symmetochon AE — Theros International Gaming Inc

Elliniki Kazino Kerkyras AE

(30)  Žr. 13 išnašą.

30

(31)  Paskelbimo nuoroda FEK 904, 6.12.1994.

31

(32)  Įstatymo galią turintis Dekretas Nr. 2687/1953 dėl investicijų ir užsienio finansavimo apsaugos.

32

(33)  Salonikų lošimo namams įstatymo galią turinčio Dekreto Nr. 2687/1953 nuostatos pradėtos taikyti Prezidento dekretu (PD) Nr. 290/1995, kuriame buvo nurodyta, kad jie turi būti vertinami taip pat kaip Mont Parnès ir Korfu lošimo namai.

33

Mont Parnès

(34)  Sprendimo pradėti procedūrą 16–18 punktai.

34

(35)  Sprendimo pradėti procedūrą 19–23 punktai.

35

(36)  Sprendimo pradėti procedūrą 26–28 ir 37 punktai.

36

(37)  Sprendimo pradėti procedūrą 24–29 punktai.

37

(38)  Sprendimo pradėti procedūrą 30–32 punktai.

38

(39)  Sprendimo pradėti procedūrą 34–35 punktai. OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

39

(40)  Sprendimo pradėti procedūrą 36–38 punktai.

40

(41)  Sprendimo pradėti procedūrą 39–40 punktai.

41

(42)  Valstybės taryba nurodė, kad taip yra todėl, jog a) teisės aktų leidėjas, siekdamas įstatymo tikslų, reikalauja parduoti bilietus tik į lošimų zoną įeinantiems asmenims, bet ne kitų šiose patalpose teikiamų paslaugų (viešbučio, restorano) naudotojams; b) įėjimo bilieto kaina nėra įtraukta į Įstatymo Nr. 2206/1994 2 straipsnio 6 dalyje pateiktą valstybės pajamų rūšių sąrašą; ir c) teisės aktų leidėjas yra numatęs galimybę nustatyti vienodą tvarką visiems lošimo namams pagal Įstatymą Nr. 2206/1994 arba nustatyti atskirą tvarką, jeigu nusprendžiama, kad yra ypatingų priežasčių tai padaryti.

42

(43)  Valstybės tarybos sprendimas Nr. 4027/1998. Taip pat žr. šio sprendimo 39 išnašą.

43

(44)  Rodo lošimo namai čia nepaminėti, nes jie nuo 1999 m. taiko 15 EUR įėjimo mokestį ir todėl jiems joks susigrąžinimas neturėtų įtakos, atsižvelgiant į tuometinį Procedūrų reglamento 15 straipsnyje nustatytą dešimties metų senaties terminą.

44

(45)  Visų pirma įstatymo galią turintis Dekretas Nr. 2687/1953; Įstatymas Nr. 2206/1994; 1995 m. lapkričio 16 d. ministro sprendimas Nr. 1128269/1226/0015/POL.1292 (FEK 982/B'/1995); ir 2003 m. balandžio 30 d. Įstatymas Nr. 3139.

45

(46)  Vertinama priemonė susijusi su valstybiniais lošimo namais ir vienais privačiais lošimo namais. Salonikų lošimo namai, kurie taikant išimtį buvo vertinami taip pat kaip ir valstybiniai lošimo namai, kaip paaiškinta kituose šio sprendimo punktuose.

46

(47)  Minėto 1995 m. ministro sprendimo 10.1 punktas: „Valstybės rinkliavos deponuojamos mokesčių biure, atsakingame už įmonės pajamų apmokestinimą, iki kiekvieno mėnesio dešimtos dienos, kartu pridedant per praėjusį mėnesį surinktų rinkliavų ataskaitą“.

47

(48)  Nepaisant pirmiau pateiktos nuorodos į valstybinius lošimo namus, Komisija pažymi, kad išimties tvarka mažesnė įėjimo į valstybinius lošimo namus kaina taip pat taikoma ir vieniems privatiems lošimo namams (Salonikų lošimo namams), kaip paaiškinta kituose šio sprendimo punktuose.

48

(49)  2001 m. lapkričio 8 d. Teisingumo Teismo sprendimas Adria-Wien Pipeline ir Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, Rink. p. I-8365.

49

Adria-Wien Pipeline ir Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke,

(50)  Rodo lošimo namai pradėjo imti 15 EUR įėjimo mokestį po privatizavimo 1999 m. ir nuo to laiko mokėjo 80 % šios kainos mokestį.

50

(51)  Žr., pvz., 2010 m. gegužės 26 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos sudarant susitarimą dėl mokesčių, kurią Belgija suteikė bendrovei „Umicore S.A.“ (buvusiai „Union Minière S.A.“). OL L 122, 2011 5 11, p. 76

51

(52)  1998 m. sausio 21 d. Komisijos sprendimas 98/476/EB dėl mokesčių lengvatų pagal Vokietijos pajamų mokesčio įstatymo 52 straipsnio 8 dalį, OL L 212, 1998 7 30, p. 50.

52

(53)  Salonikų lošimo namai siūlo nemokamą įėjimą nuo 7 ryto iki 8 vakaro nuo sekmadienio iki ketvirtadienio (nuo sausio 10 d.), http://www.regencycasinos.gr/en-GB/Promotion/Kliroseis/Kliroseis.aspx.

53

(54)  Kiekvieni lošimo namai moka metinio bruto pelno dalį valstybei; svarbiausia čia nurodyta priemonė yra tokia, kai pagal įstatymą iš Lutrakio lošimo namų reikalaujama mažesnės dalies nei iš kitų. Tačiau Lutrakio lošimo namai per oficialų tyrimą teigė, kad praktiškai pagal atskirą susitarimą su valdžios institucijomis jie mokėjo tokią pat sumą kaip ir jų konkurentai.

54

(55)  2006 m. sausio 10 d. Sprendimas Cassa di Risparmio di Firenze ir kt., C-222/04, Rink. p. I-289. Taip pat žr. 2004 m. rugsėjo 22 d. Komisijos sprendimą byloje N 354/04 Irish Holding Company Regime, OL C 131, 2005 5 28, p. 10. Šiuo klausimu taip pat žr. Komisijos pranešimą dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo su tiesioginiu verslo apmokestinimu susijusioms priemonėms, OL C 384, 1998 12 10, p. 3.

55

Cassa di Risparmio di Firenze ir kt.,

Irish Holding Company Regime

(56)  2003 m. vasario 17 d. Komisijos sprendimas 2003/515/EB dėl valstybės pagalbos, kurią Nyderlandai įgyvendino tarptautinės finansavimo veiklos srityje (pagalbos priemonė Nr. C 52/01), OL L 180, 2003 7 18, p. 52, 84 punktas.

56

(57)  Šiuo klausimu žr. 2004 m. balandžio 29 d. Teisingumo Teismo sprendimo GIL Insurance, C-308/01, Rink. p. I-4777, 68 punktą; 2005 m. kovo 3 d. Sprendimo Heiser, C-172/03, Rink. p. I-1627, 40 punktą ir 2006 m. rugsėjo 6 d. Sprendimo Portugalija prieš Komisiją, C-88/03, Rink. p. I-7115, 54 punktą.

57

GIL Insurance,

Heiser,

Portugalija prieš Komisiją,

(58)  2006 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimo Portugalija prieš Komisiją, C-88/03, Rink. p. I-7115, 54 punktas.

58

Portugalija prieš Komisiją,

(59)  Šiuo klausimu žr. 2005 m. sausio 18 d. Pirmosios instancijos teismo (dabar – Bendrasis Teismas) sprendimą Confédération nationale du Crédit mutule prieš Komisiją, T-93/02, Rink. p. II-143.

59

Confédération nationale du Crédit mutule prieš Komisiją,

Taip pat žr., pvz., 1996 m. vasario 29 d. Teisingumo Teismo sprendimo Belgija prieš Komisiją, Rink. p. I-723, 79 punktą; 1996 m. rugsėjo 26 d. Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-241/94, Rink. p. I-4551, 20 punktą; 1999 m. birželio 17 d. Sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-75/97, Rink. p. I-3671, 25 punktą ir 2003 m. vasario 13 d. Sprendimo Ispanija prieš Komisiją,(C-409/00, Rink. p. I-10901, 46 punktą.

Belgija prieš Komisiją,

Prancūzija prieš Komisiją,

Belgija prieš Komisiją,

Ispanija prieš Komisiją,(

(60)  1974 m. liepos 2 d. Teisingumo Teismo sprendimas Italija prieš Komisiją,173/73, Rink. p. 709.

60

Italija prieš Komisiją,

(61)  49 išnašoje nurodyto Teisingumo Teismo sprendimo Portugalija prieš Komisiją 81 punktas. Taip pat žr. 2009 m. rugsėjo 9 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Territorio Histórico de Álava ir kt., T-227/01, dar nepaskelbtas Rinkinyje, 179 punktą ir 2009 m. rugsėjo 9 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Territorio Histórico de Álava ir kt., T-227/01, dar nepaskelbtas Rinkinyje, 190 punktą.

61

Portugalija prieš Komisiją

Territorio Histórico de Álava ir kt.,

Territorio Histórico de Álava ir kt.,

(62)  Žr. 2004 m. balandžio 29 d. Teisingumo Teismo sprendimo Italija prieš Komisiją, C-372/97, Rink. p. I-3679, 44 punktą; 2005 m. gruodžio 15 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-66/02, Rink. p. I-10901, 111 punktą ir 2006 m. sausio 10 d. Sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze, C-222/04 Rink. p. I-289, 140 punktą.

62

Italija prieš Komisiją,

Italija prieš Komisiją,

Cassa di Risparmio di Firenze,

(63)  1998 m. balandžio 30 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją, T-214/95, Rink. p. II-717.

63

Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją,

(64)  1980 m. rugsėjo 17 d. Teisingumo Teismo sprendimo Philip Morris prieš Komisiją, 730/79, Rink. p. 2671, 11 ir 12 punktai ir 1998 m. balandžio 30 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją, T-214/95, Rink. p. II-717, 48–50 punktai.

64

Philip Morris prieš Komisiją,

Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją,

(65)  Minėtas Pirmosios instancijos teismo sprendimas Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją; 2003 m. liepos 24 d. Teisingumo Teismo sprendimo Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, Rink. p. I-7747, 81–82 punktai ir 2005 m. kovo 3 d. Sprendimo Heiser, C-172/03, Rink. p. I-1627, 32–33 punktai.

65

Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją

Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg,

Heiser,

(66)  Visų pirma žr. minėtą Sprendimą Heiser ir minėtą Sprendimą Altmark Trans and Regierungspräsidium Magdeburg.

66

Heiser

Altmark Trans and Regierungspräsidium Magdeburg

(67)  Visų pirma žr. 2009 m. rugsėjo 8 d. Sprendimą Liga Portuguesa de Futebol Profissional ir Bwin International prieš Departamento de Jogos da Santa Casa da Misericórdia de Lisboa, C-42/07, Rink. p. I-7633.

67

Liga Portuguesa de Futebol Profissional ir Bwin International prieš Departamento de Jogos da Santa Casa da Misericórdia de Lisboa,

(68)  Pavyzdžiui, Mont Parnès lošimo namų licencijuota veiklos vykdytoja yra privati įmonė Atėnų kurortiniai lošimo namai Anonymi Etaireia Symmetochon. Atėnų kurortiniai lošimo namai įsigijo 49 % lošimo namų akcijų ir perėmė jų valdymą po to, kai 2003 m. jie buvo iš dalies privatizuoti (valstybės įmonė ETA pasiliko 51 % akcijų). 70 % Atėnų kurortinių lošimo namų priklauso Regency Entertainment Psychagogiki kai Touristiki AE (buvusi Hyatt Regency Xenodocheiaki kai Touristiki (Thessaloniki) AE), o likusieji 30 % – Ellaktor AE (buvusi Elliniki Technodomiki AE). Graikijoje Hyatt Regency taip pat valdo ir kontroliuoja Regency Casino Thessaloniki. Daugianacionalinė Hyatt Hotels korporacija, kurios pagrindinė būstinė yra Ilinojuje (Čikaga, JAV), valdo, suteikia franšizę ir plėtoja Hyatt prekių ženklo viešbučius, kurortinius kompleksus ir gyvenamuosius bei kurortinius objektus visame pasaulyje. 2010 m. gruodžio 31 d. įmonės pasaulinį portfelį sudarė 453 nekilnojamojo turto objektai: visą paslaugų paketą teikiantys viešbučiai veikia komerciniu pavadinimu Hyatt®, Park Hyatt®, AndazTM, Grand Hyatt® ir Hyatt Regency®; du pasirinktinių paslaugų prekių ženklai yra Hyatt Place® ir Hyatt Summerfield SuitesTM; o kurortiniai nekilnojamojo turto objektai plėtojami komerciniu pavadinimu Hyatt Vacation Club®. Vien Hyatt Regency pavadinimu veikia devyni viešbučiai ir poilsiavietės Prancūzijoje, JK, Vokietijoje, Graikijoje ir Lenkijoje. Hyatt vykdo veiklą keturiuose lošimo namuose komerciniu pavadinimu Hyatt Regency, įskaitant Salonikų lošimo namus ir Hyatt Regency Warsaw viešutį bei lošimo namus Varšuvoje (Lenkija) (kiti du yra Pietų Korėjoje ir Viskonsine (JAV). Ši informacija pateikiama interneto svetainėje www.hyatt.com.

68

Mont Parnès

Anonymi Etaireia Symmetochon

Regency Entertainment Psychagogiki kai Touristiki AE

Hyatt Regency Xenodocheiaki kai Touristiki

Thessaloniki) AE

Ellaktor AE

Elliniki Technodomiki AE

Hyatt Regency

Regency Casino Thessaloniki

Hyatt Hotels

Hyatt

Hyatt Regency

Hyatt

Hyatt Regency

Hyatt Regency Warsaw

Dar vieną pavyzdį pateikia Lutrakio lošimo namai. Club Hotel Casino Loutraki yra bendra Lutrakio savivaldybės (valdoma per DAET Loutraki AE) ir daugianacionalinės kontroliuojančiosios bendrovės Club Hotel Loutraki AE, pagrindinės Lutrakio lošimo namų investuotojos ir valdytojos, bendra įmonė. Pagal interneto svetainėje http://www.clubhotelloutraki.gr prieinamą informaciją tarp Club Hotel Loutraki akcininkų yra žymių Graikijos ir tarptautinio verslo pasaulio vardų, pvz., Casinos Austria International (vienas iš didžiausių tarptautinių investuotojų į lošimo namus, turi 67 lošimo namus 15 šalių), Trapeza Peiraios (Piraeus Bank), EFG Eurobank Ergasias ir Izraelio įmonės, kurių valdomas turtas, be kita ko, apima dar šešis lošimo namus ir prabangių viešbučių tinklus. Ši informacija pateikiama interneto svetainėje http://www.clubhotelloutraki.gr/.

Club Hotel Casino Loutraki

DAET Loutraki AE

Club Hotel Loutraki AE

Club Hotel Loutraki

Casinos Austria International

Trapeza Peiraios

Piraeus Bank

EFG Eurobank Ergasias

Tarptautinė įmonė Queenco Leisure International yra vienintelė Rodo lošimo namų valdytoja, be to, yra šių lošimo namų akcininkė ir dalyvauja jų valdyme: Club Hotel Casino Loutraki, Lutrakis, Graikija (akcininkė ir bendravaldė); Casino Palace, Bukareštas, Rumunija (pagrindinė akcininkė ir vienintelė valdytoja) ir Sasazu, Praha, Čekija (vienintelė akcininkė ir vienintelė valdytoja). Ši informacija pateikiama interneto svetainėje http://www.casinorodos.gr/.

Queenco Leisure International

Club Hotel Casino Loutraki

Casino Palace

Sasazu,

(69)  Vyriausybės konsultacijos dėl teisėkūros iniciatyvos, susijusios su azartinių lošimų rinkos reguliavimu, 2010 m. vasara.

69

(70)  2006 m. Rink. p. I-10341. Taip pat žr. 2009 m. birželio 4 d. Teisingumo Teismo sprendimą Komisija prieš Graikiją, C-109/08, Rink. p. I-4657.

70

Komisija prieš Graikiją,

(71)  Iš ankstesnės Komisijos praktikos pavyzdžių žr., inter alia, 2003 m. gegužės 13 d. Komisijos sprendimo 2004/76/EB dėl valstybės pagalbos, kurią Prancūzija suteikė būstinėms ir logistikos centrams, schemos 73 punktą, OL L 23, 2004 1 28, p. 1. Dėl panašaus motyvavimo žr. 2003 m. vasario 17 d. Komisijos sprendimo 2003/515/EB dėl tarptautinei finansinei veiklai Nyderlandų suteiktos valstybės pagalbos 105 punktą, OL L 180, 2003 7 18, p. 52, ir 2003 m. birželio 24 d. Komisijos sprendimo 2004/77/EB dėl Belgijos įgyvendintos pagalbos schemos. Jungtinių Valstijų užsienio prekybos korporacijoms taikoma „tax ruling“ sistema 70 punktą, OL L 23, 2004 1 28, p. 14.

71

inter alia

(72)  2009 m. rugsėjo 4 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Italija prieš Komisiją, T-211/05, Rink. p. II-2777, 173 punktas; taip pat žr. 1995 m. birželio 8 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Siemens prieš Komisiją, T-459/93, Rink. p. II-1675, 48 punktą.

72

Italija prieš Komisiją,

Siemens prieš Komisiją,

(73)  2010 m. spalio 6 d. Graikijos argumentai.

73

(74)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

74

(75)  Žr., pvz., 2002 m. balandžio 30 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo sujungtose bylose T-195/01 ir T-207/01, Gibraltaras prieš Komisiją (OL C 169, 2002 7 13, p. 30), Rink. p. II-2309, 130 punktą.

75

Gibraltaras prieš Komisiją

(76)  2003 m. vasario 17 d. Komisijos sprendimas 2003/515/EB dėl valstybės pagalbos, kurią Nyderlandai įgyvendino tarptautinės finansavimo veiklos srityje, OL L 180, 2003 7 18, p. 52, ir Komisijos sprendimas 2004/76/EB dėl valstybės pagalbos, kurią Prancūzija suteikė būstinėms ir logistikos centrams, schemos, OL L 23, 2004 1 28, p. 1.

76

(77)  2006 m. birželio 22 d. Teisingumo Teismo sprendimo Forum 187, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, Rink. p. I-5479, 147 punktas. Taip pat žr. 2005 m. lapkričio 24 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Komisiją (dar nepaskelbtas Rinkinyje) 58 punktą ir 1987 m. kovo 11 d. Sprendimo Van den Bergh en Jurgens prieš Komisiją, C-265/85, Rink. p. 1155, 44 punktą.

77

Forum 187,

Vokietija prieš Komisiją

Van den Bergh en Jurgens prieš Komisiją

(78)  Taip pat žr. 21 punktą.

78

(79)  Paskelbimo nuoroda FEK 904, 1994 12 6.

79

(80)  Verslo paslaptis.

80

(81)  Rodo lošimo namai privatizuoti 1999 m. balandžio mėn. ir tuo metu nustojo taikyti mažesnę įėjimo kainą. Rodo lošimo namų iki 2009 m. spalio 21 d. gautai pagalbai taikomas senaties terminas.

81

(82)  Tikslią datą 2000 m., kai ETA pradėjo mokėti 80 % mokestį nuo sumažintos 6 EUR kainos, turi patvirtinti Graikijos valdžios institucijos.

82

(83)  Suprantant, kad Korfu lošimo namai po privatizavimo 2010 m. rugpjūčio mėn., pradėję imti 15 EUR už įėjimą, nebegavo pagalbos.

83

(84)  Dabar Komisija turi tik dalį informacijos apie laikotarpį nuo 1999 m. spalio 22 d. iki 2009 m. spalio 22 d. ir jokios informacijos apie galimą tolesnį priemonės taikymą po 2009 m. spalio 22 d.

84

(85)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

85

---

| 1.11.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 285/46 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 285/46

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2011 m. spalio 27 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 98/536/EB, pateikiantis nacionalinių etaloninių laboratorijų likučiams aptikti sąrašą

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 7610)

(Tekstas svarbus EEE)

(2011/717/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1996 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvą 96/23/EB dėl kai kurių medžiagų ir jų likučių gyvuose gyvūnuose ir gyvūninės kilmės produktuose monitoringo priemonių, panaikinančią Direktyvas 85/358/EEB ir 86/469/EEB bei Sprendimus 89/187/EEB ir 91/664/EEB (1), ypač į jos 14 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje 96/23/EB nustatytos medžiagų ir likučių grupių, išvardytų jos I priede, stebėsenos priemonės. Joje nustatyta, kad kiekviena valstybė narė turi paskirti bent vieną nacionalinę etaloninę laboratoriją, kuri būtų atsakinga už tam tikrų toje direktyvoje nustatytų užduočių vykdymą. Direktyvoje 96/23/EB taip pat nustatyta, kad Komisija turi sudaryti tokių paskirtų laboratorijų sąrašą; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje 96/23/EB nustatytos medžiagų ir likučių grupių, išvardytų jos I priede, stebėsenos priemonės. Joje nustatyta, kad kiekviena valstybė narė turi paskirti bent vieną nacionalinę etaloninę laboratoriją, kuri būtų atsakinga už tam tikrų toje direktyvoje nustatytų užduočių vykdymą. Direktyvoje 96/23/EB taip pat nustatyta, kad Komisija turi sudaryti tokių paskirtų laboratorijų sąrašą;

| (2) | šiuo metu nacionalinių etaloninių laboratorijų likučiams aptikti sąrašas yra nustatytas Komisijos sprendimo 98/536/EB (2) priede; |
| --- | --- |

(2)

šiuo metu nacionalinių etaloninių laboratorijų likučiams aptikti sąrašas yra nustatytas Komisijos sprendimo 98/536/EB (2) priede;

| (3) | tam tikros valstybės narės paskyrė papildomas nacionalines etalonines laboratorijas arba pakeitė paskirtas laboratorijas kitomis laboratorijomis. Be to, pakeisti tam tikrų Sprendimo 98/536/EB priede išvardytų laboratorijų kontaktiniai duomenys ir stebimų likučių grupės. Siekiant Sąjungos teisės aktų aiškumo ir nuoseklumo yra tikslinga atnaujinti to sprendimo priede pateiktą nacionalinių etaloninių laboratorijų sąrašą; |
| --- | --- |

(3)

tam tikros valstybės narės paskyrė papildomas nacionalines etalonines laboratorijas arba pakeitė paskirtas laboratorijas kitomis laboratorijomis. Be to, pakeisti tam tikrų Sprendimo 98/536/EB priede išvardytų laboratorijų kontaktiniai duomenys ir stebimų likučių grupės. Siekiant Sąjungos teisės aktų aiškumo ir nuoseklumo yra tikslinga atnaujinti to sprendimo priede pateiktą nacionalinių etaloninių laboratorijų sąrašą;

| (4) | todėl Sprendimą 98/536/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(4)

todėl Sprendimą 98/536/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (5) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 98/536/EB priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2011 m. spalio 27 d.

Komisijos vardu

John DALLI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 125, 1996 5 23, p. 10.

1

(2)  OL L 251, 1998 9 11, p. 39.

2

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

NACIONALINĖS ETALONINĖS LABORATORIJOS

| Valstybė narė | Etaloninės laboratorijos | Likučių grupės |
| --- | --- | --- |
| Belgija | Wetenschappelijk Instituut Volksgezondheid/Institut scientifique de la santé publique |
| J. Wytsmanstraat 14/Rue J. Wytsman |
| 1050 Brussel/Bruxelles |

Valstybė narė

Etaloninės laboratorijos

Likučių grupės

Belgija

Wetenschappelijk Instituut Volksgezondheid/Institut scientifique de la santé publique

J. Wytsmanstraat 14/Rue J. Wytsman

1050 Brussel/Bruxelles

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2c, B2d, B2e, B2f, B3a, B3b, B3e, B3f

| Centrum voor Onderzoek in Diergeneeskunde en Agrochemie (CODA)/Centre d’étude et de recherches vétérinaires et agrochimiques (CERVA) |
| --- |
| Leuvensesteenweg 17 |
| 3080 Tervuren |

Centrum voor Onderzoek in Diergeneeskunde en Agrochemie (CODA)/Centre d’étude et de recherches vétérinaires et agrochimiques (CERVA)

Leuvensesteenweg 17

3080 Tervuren

B3c, B3d

Bulgarija

| Централна лаборатория по ветеринарно-санитарна експертиза и екология |
| --- |
| ул. „Искърско шосе“ No 5 |
| 1528 София |

Централна лаборатория по ветеринарно-санитарна експертиза и екология

ул. „Искърско шосе“ No 5

1528 София

(Central Laboratory of Veterinary Control and Ecology, 5 Iskarsko shousse Str., 1528 Sofia)

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2c, B2d, B2e, B3a, B3b, B3c, B3e, B3f

gyvūniniams produktams, išskyrus pašarus

Čekija

| Národní referenční laboratoř pro sledování reziduí veterinárních léčiv |
| --- |
| Ústav pro státní kontrolu veterinárních biopreparátů a léčiv Brno |
| Hudcova 56 A |
| 621 00 Brno |

Národní referenční laboratoř pro sledování reziduí veterinárních léčiv

Ústav pro státní kontrolu veterinárních biopreparátů a léčiv Brno

Hudcova 56 A

621 00 Brno

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B2d

| Národní referenční laboratoř pro rezidua pesticidů a PCB |
| --- |
| Státní veterinární ústav Praha |
| Sídlištní 136/24 |
| 165 03 Praha 6 |

Národní referenční laboratoř pro rezidua pesticidů a PCB

Státní veterinární ústav Praha

Sídlištní 136/24

165 03 Praha 6

B3a, B3b

| Národní referenční laboratoř pro chemické prvky |
| --- |
| Státní veterinární ústav Olomouc, laboratoř |
| Kroměříž |
| Hulínská 2286 |
| 767 60 Kroměříž |

Národní referenční laboratoř pro chemické prvky

Státní veterinární ústav Olomouc, laboratoř

Kroměříž

Hulínská 2286

767 60 Kroměříž

B3c

| Národní referenční laboratoř pro mykotoxiny a další přírodní toxiny, barviva, antibakteriální inhibiční látky a rezidua veterinárních léčiv |
| --- |
| Státní veterinární ústav Jihlava |
| Rantířovská 93 |
| 586 05 Jihlava |

Národní referenční laboratoř pro mykotoxiny a další přírodní toxiny, barviva, antibakteriální inhibiční látky a rezidua veterinárních léčiv

Státní veterinární ústav Jihlava

Rantířovská 93

586 05 Jihlava

B1, B2 (išskyrus B2d), B3d, B3e

Danija

| DTU Fødevareinstituttet |
| --- |
| Mørkhøj Bygade 19 |
| DK-2860 Søborg |

DTU Fødevareinstituttet

Mørkhøj Bygade 19

DK-2860 Søborg

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B3

| Laboratorium, mikrobiologi/kemi (Ringsted) |
| --- |
| Søndervang 4 |
| 4100 Ringsted |

Laboratorium, mikrobiologi/kemi (Ringsted)

Søndervang 4

4100 Ringsted

B1, B2

Vokietija

| Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit |
| --- |
| Postfach 1564 |
| 38005 Braunschweig |

Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit

Postfach 1564

38005 Braunschweig

Visos grupės

Estija

| Veterinaar- ja Toidulaboratoorium |
| --- |
| Kreutzwaldi 30 |
| 51006 Tartu |

Veterinaar- ja Toidulaboratoorium

Kreutzwaldi 30

51006 Tartu

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f, B3c

| Terviseameti Tartu labor |
| --- |
| Põllu 1A |
| 50303 Tartu |

Terviseameti Tartu labor

Põllu 1A

50303 Tartu

B2c, B3a, B3b

| Põllumajandusuuringute Keskus |
| --- |
| Teaduse 4/6 |
| Saku |
| 75501 Harjumaa |

Põllumajandusuuringute Keskus

Teaduse 4/6

Saku

75501 Harjumaa

B3d

Airija

| State Laboratory |
| --- |
| Young’s Cross |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

State Laboratory

Young’s Cross

Celbridge

Co. Kildare

A1, A3, A4, A6 (tik nitroimidazolai), B2b (tik nitroimidazolai), B2e, B2f (kortikosteroidai), B3d

| Veterinary Public Health Regulatory Laboratory |
| --- |
| Young’s Cross |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

Veterinary Public Health Regulatory Laboratory

Young’s Cross

Celbridge

Co. Kildare

A2, A5, A6 (išskyrus nitrofuranus, nitroimidazolus), B1, B2d, B2f (tik karbadoksas), B3c

| Ashtown Food Research Centre, Teagasc |
| --- |
| Ashtown |
| Dublin 15 |

Ashtown Food Research Centre, Teagasc

Ashtown

Dublin 15

A6 (nitrofuranai), B2a (vaistai nuo kirmėlių, išskyrus emamektiną), B2b (vaistai nuo kokcidijų), B2c

| Marine Institute |
| --- |
| Rinville |
| Oranmore |
| Galway |

Marine Institute

Rinville

Oranmore

Galway

B2a (emamektinas), B2f (teflubenzuronas ir diflubenzuronas), B3e (MG ir LMG)

| Pesticide Control Laboratory |
| --- |
| Young’s Cross |
| Celbridge |
| Co. Kildare |

Pesticide Control Laboratory

Young’s Cross

Celbridge

Co. Kildare

B3a (chloro organiniai pesticidai ir 7 PCB), B3b, B3f

Graikija

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Σερρών |
| --- |
| Τέρμα Ομονοίας |
| 621 10 Σέρρες |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Σερρών

Τέρμα Ομονοίας

621 10 Σέρρες

(Veterinary Diagnostic Laboratory Serres, Terma Omonias, 621 10 Serres)

A1, A3, A4, A6 (dapsonas), B2f (karbadoksas, olakvindoksas, kortikosteroidai), B3a

| Ινστιτούτο Υγιεινής Τροφίμων Αθηνών |
| --- |
| Νεαπόλεως 25 |
| 153 10, Αγ. Παρασκευή |
| Αθήνα |

Ινστιτούτο Υγιεινής Τροφίμων Αθηνών

Νεαπόλεως 25

153 10, Αγ. Παρασκευή

Αθήνα

(Institute of Food Hygiene of Athens, Neapoleos 25, 153 10, Aghia Paraskevi, Athens, Greece)

A2, A5, A6 (chlorpromazinas, nitroimidazolai), B1, B2d, B3b, B3c, B3e

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Τρίπολης |
| --- |
| Πέλαγος Αρκαδίας |
| 22100 Τρίπολη |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Τρίπολης

Πέλαγος Αρκαδίας

22100 Τρίπολη

(Veterinary Laboratory of Tripolis, Pelagos Arkadias, 22100 Tripolis, Greece)

A6 (chloramfenikolis ir nitrofuranai), B2c

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Χανίων |
| --- |
| Μ. Μπότσαρη 66 |
| 73100 Χανιά |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Χανίων

Μ. Μπότσαρη 66

73100 Χανιά

(Veterinary Laboratory of Chania, Μ. Botsari 66, 73100 Chania, Greece)

B1 meduje

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Λάρισας |
| --- |
| 7ο χλμ. Εθνικής οδού Λαρίσης-Τρικάλων |
| 411 10 Λάρισα |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Λάρισας

7ο χλμ. Εθνικής οδού Λαρίσης-Τρικάλων

411 10 Λάρισα

(Veterinary Laboratory of Larissa, 7th km National Road Larissa-Trikala, 411 10, Larissa, Greece)

B2a, B2b

| Ινστιτούτο Βιοχημείας, Τοξικολογίας και Διατροφής των Ζώων |
| --- |
| Νεαπόλεως 25 |
| 153 10, Αγ. Παρασκευή |
| Αθήνα |

Ινστιτούτο Βιοχημείας, Τοξικολογίας και Διατροφής των Ζώων

Νεαπόλεως 25

153 10, Αγ. Παρασκευή

Αθήνα

(Institute of Biochemistry, Toxicology and Feed of Athens, Neapoleos 25, 153 10, Aghia Paraskevi, Athens, Greece)

B3d

| Κτηνιατρικό Εργαστήριο Θεσσαλονίκης |
| --- |
| Λήμνου 3A |
| 54627 Θεσσαλονίκη |

Κτηνιατρικό Εργαστήριο Θεσσαλονίκης

Λήμνου 3A

54627 Θεσσαλονίκη

(Veterinary Laboratory of Thessalonica, Lemnou 3A, 54627, Thessalonica, Greece)

B2e

Ispanija

| Centro Nacional de Alimentación (Agencia Española de Seguridad Alimentaría y Nutrición) |
| --- |
| Carretera Pozuelo-Majadahonda, Km. 5,1 |
| 28220 Majadahonda (Madrid) |

Centro Nacional de Alimentación (Agencia Española de Seguridad Alimentaría y Nutrición)

Carretera Pozuelo-Majadahonda, Km. 5,1

28220 Majadahonda (Madrid)

A1, A3, A4, A5, A6 (chloramfenikolis, nitrofuranai), B1, B2f (kortikosteroidai, karbadoksas, olakvindoksas), B3a, B3b, B3d, B3e, B3f

| Laboratorio Central de Sanidad Animal (Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino) |
| --- |
| Camino del Jau s/n |
| 18320 Santa Fe (Granada) |

Laboratorio Central de Sanidad Animal (Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino)

Camino del Jau s/n

18320 Santa Fe (Granada)

A2, A6 (nitroimidazolai), B2a, B2b, B2c, B2d, B2e, B2f (išskyrus kortikosteroidus), B3f

| Laboratorio Arbitral Agroalimentario (Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino) |
| --- |
| Carretera de La Coruña, Km 10,700 |
| 28071 Madrid |

Laboratorio Arbitral Agroalimentario (Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino)

Carretera de La Coruña, Km 10,700

28071 Madrid

B3c, B3f

Prancūzija

| Laberca – Oniris |
| --- |
| Atlanpôle, site de la Chantrerie, BP 50707 |
| 44307 Nantes Cedex 3 |

Laberca – Oniris

Atlanpôle, site de la Chantrerie, BP 50707

44307 Nantes Cedex 3

A1, A2, A3, A4, A5, B2f (gliukokortikoidai), B3a (PCB ir dioksinai), B3f

| ANSES, Laboratoire de Fougères |
| --- |
| La Haute Marche, Javené |
| BP 90203 |
| 35302 Fougères |

ANSES, Laboratoire de Fougères

La Haute Marche, Javené

BP 90203

35302 Fougères

A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f (išskyrus gliukokortikoidus), B3e

| ANSES, Laboratoire de sécurité des aliments de Maisons-Alfort |
| --- |
| 23 avenue du Général de Gaulle |
| 94706 Maisons-Alfort Cedex |

ANSES, Laboratoire de sécurité des aliments de Maisons-Alfort

23 avenue du Général de Gaulle

94706 Maisons-Alfort Cedex

B2c, B3a (išskyrus PCB ir dioksinus), B3b, B3c, B3d

Italija

| Istituto superiore di sanità |
| --- |
| Dipartimento di Sanità pubblica veterinaria e sicurezza alimentare |
| Viale Regina Elena, 299 |
| 00161 Roma |

Istituto superiore di sanità

Dipartimento di Sanità pubblica veterinaria e sicurezza alimentare

Viale Regina Elena, 299

00161 Roma

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2, B3a (išskyrus dioksinus ir PCB), B3b, B3c, B3d, B3e, B2f

| Istituto Zooprofilattico Sperimentale dell’Abruzzo e del Molise «G. Caporale» |
| --- |
| Via Campo Boario |
| 64100 TERAMO |

Istituto Zooprofilattico Sperimentale dell’Abruzzo e del Molise «G. Caporale»

Via Campo Boario

64100 TERAMO

B3a (PCB, dioksinai ir į dioksinus panašūs PCB)

Kipras

| Γενικό Χημείο του Κράτους |
| --- |
| Υπουργείο Υγείας |
| Οδός Κίμωνος 44, |
| 1451, Λευκωσία, Κύπρος |

Γενικό Χημείο του Κράτους

Υπουργείο Υγείας

Οδός Κίμωνος 44,

1451, Λευκωσία, Κύπρος

(General State Laboratory, Ministry of Health, Kimonos Street 44, 1451 Nicosia)

Visos grupės

Latvija

| Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts |
| --- |
| Lejupes iela 3 |
| Rīga, LV-1076 |

Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts

Lejupes iela 3

Rīga, LV-1076

(Institute of Food Safety, Animal Health and Environment, Lejupes Street 3, LV-1076 Riga)

Visos grupės (išskyrus B3d akvakultūroje)

Lietuva

| Nacionalinis maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo institutas |
| --- |
| J. Kairiūkščio g. 10 |
| LT-08409 Vilnius |

Nacionalinis maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo institutas

J. Kairiūkščio g. 10

LT-08409 Vilnius

Visos grupės

Liuksemburgas

| Institut scientifique de la santé publique |
| --- |
| Rue J. Wytsman 14 |
| 1050 Bruxelles |

Institut scientifique de la santé publique

Rue J. Wytsman 14

1050 Bruxelles

Visos grupės

Vengrija

| Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal |
| --- |
| Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság |
| Élelmiszer Toxikológiai Nemzeti Referencia Laboratórium |
| Mester u. 81. |
| Hungary |
| H-1095 |
| Budapest 94 |
| POB 1740 |
| H-1465 |

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal

Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság

Élelmiszer Toxikológiai Nemzeti Referencia Laboratórium

Mester u. 81.

Hungary

H-1095

Budapest 94

POB 1740

H-1465

(Central Agricultural Office, Food and Feed Safety Directorate, Food Toxicological NRL, Mester u. 81., Hungary, H-1095, Budapest 94, POB 1740, H-1465)

Visos grupės

Malta

| Laboratorju Veterinarju Nazzjonali. |
| --- |
| Dipartiment għar-Regolazzjoni tal-Biedja u s-Sajd. |
| Ministeru għar-Rizorsi u l-Affarijiet Rurali. Albertown, Marsa. |
| (National Veterinary Laboratory |
| Agriculture and Fisheries Regulation Division |
| Ministry for Resources and Rural Affairs |
| Albertown, Marsa) |

Laboratorju Veterinarju Nazzjonali.

Dipartiment għar-Regolazzjoni tal-Biedja u s-Sajd.

Ministeru għar-Rizorsi u l-Affarijiet Rurali. Albertown, Marsa.

(National Veterinary Laboratory

Agriculture and Fisheries Regulation Division

Ministry for Resources and Rural Affairs

Albertown, Marsa)

Visos grupės

Nyderlandai

| Wageningen UR |
| --- |
| RIKILT — Instituut voor Voedselveiligheid |
| Akkermaalsbos 2 |
| 6708 WB Wageningen |

Wageningen UR

RIKILT — Instituut voor Voedselveiligheid

Akkermaalsbos 2

6708 WB Wageningen

Visos grupės

Austrija

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| CC Tierarzneimittel und Hormone, Wien |
| Spargelfeldstraße 191 |
| 1226 Wien |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

CC Tierarzneimittel und Hormone, Wien

Spargelfeldstraße 191

1226 Wien

A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f (kortikoidai)

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| CC Rückstandsanalytik, Wien |
| Spargelfeldstraße 191 |
| 1226 Wien |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

CC Rückstandsanalytik, Wien

Spargelfeldstraße 191

1226 Wien

B2c, B2f (amitrazas), B3a (išskyrus dioksinus ir PCB), B3b, B3f (neonikotinoidai)

| Umweltbundesamt GmbH |
| --- |
| Spittelauer Lände 5 |
| 1090 Wien |

Umweltbundesamt GmbH

Spittelauer Lände 5

1090 Wien

B3a (dioksinai ir PCB)

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| CC Strahlenschutz und Radiochemie Wien |
| Spargelfeldstraße 191 |
| 1226 Wien |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

CC Strahlenschutz und Radiochemie Wien

Spargelfeldstraße 191

1226 Wien

B3c

| Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- |
| CC Cluster Chemie |
| Wieningerstraße 8 |
| 4021 Linz |

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

CC Cluster Chemie

Wieningerstraße 8

4021 Linz

B3d

| Lebensmitteluntersuchungsanstalt der Stadt Wien |
| --- |
| Henneberggasse 3 |
| 1030 Wien |

Lebensmitteluntersuchungsanstalt der Stadt Wien

Henneberggasse 3

1030 Wien

B3e

Lenkija

| Państwowy Instytut Weterynaryjny-Państwowy |
| --- |
| Instytut Badawczy w Puławach |
| Al. Partyzantów 57 |
| 24-100 Puławy |

Państwowy Instytut Weterynaryjny-Państwowy

Instytut Badawczy w Puławach

Al. Partyzantów 57

24-100 Puławy

Visos grupės

Portugalija

| Instituto Nacional de Recursos Biológicos/Laboratório Nacional de Investigação Veterinária |
| --- |
| Estrada de Benfica 701 |
| 1549-011 Lisboa |

Instituto Nacional de Recursos Biológicos/Laboratório Nacional de Investigação Veterinária

Estrada de Benfica 701

1549-011 Lisboa

Visos grupės (išskyrus B3a dioksinus ir į dioksiną panašius PCB ir B3c akvakultūroje)

| Instituto Nacional de Recursos Biológicos/Instituto de Investigação das Pescas e do Mar |
| --- |
| Av. de Brasília |
| 1449-006 Lisboa |

Instituto Nacional de Recursos Biológicos/Instituto de Investigação das Pescas e do Mar

Av. de Brasília

1449-006 Lisboa

B3c (akvakultūroje)

| Autoridade de Segurança Alimentar e Económica Laboratório de Segurança Alimentar/Laboratório de Análises Tecnológicas e de Controlo |
| --- |
| Estrada do Paço do Lumiar, 22 |
| 1649-038 Lisboa |

Autoridade de Segurança Alimentar e Económica Laboratório de Segurança Alimentar/Laboratório de Análises Tecnológicas e de Controlo

Estrada do Paço do Lumiar, 22

1649-038 Lisboa

B3a (dioksinai ir PCB)

Rumunija

| Institute for Hygiene and Veterinary Public Health |
| --- |
| Str. Câmpul Moșilor nr. 5, sectorul 2 |
| 021201 București |

Institute for Hygiene and Veterinary Public Health

Str. Câmpul Moșilor nr. 5, sectorul 2

021201 București

A1, A4, A6 (nitroimidazolai, nitrofuranai), B1 (antibiotikai), B2a, B2b, B2c, B2e, B2f, B3a (chloro organiniai pesticidai ir į dioksinus nepanašūs PCB), B3b, B3c, B3d, B3e

| Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate |
| --- |
| Str. Surorile Martir Caceu nr. 4 |
| 300858 Timișoara |

Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate

Str. Surorile Martir Caceu nr. 4

300858 Timișoara

A2, A5, B2d

| Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate |
| --- |
| Șos. Mangaliei nr. 78 |
| 900111 Constanța |

Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate

Șos. Mangaliei nr. 78

900111 Constanța

A3, A6 (chloramfenikolis)

| Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate |
| --- |
| Str. Piața Mărăști nr. 1 |
| 400609 Cluj-Napoca |

Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate

Str. Piața Mărăști nr. 1

400609 Cluj-Napoca

A6 (dapsonas), B1 (sulfonamidai)

| Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate |
| --- |
| Str. Ilioarei nr. 16E, sectorul 3 |
| 032125 București |

Sanitary Veterinary Food Safety county Directorate

Str. Ilioarei nr. 16E, sectorul 3

032125 București

B3a (dioksinai)

Slovėnija

| Univerza v Ljubljani, Veterinarska fakulteta |
| --- |
| Nacionalni veterinarski inštitut |
| Gerbičeva 60 |
| 1000 Ljubljana |

Univerza v Ljubljani, Veterinarska fakulteta

Nacionalni veterinarski inštitut

Gerbičeva 60

1000 Ljubljana

A1, A3, A4, A5, A6 (išskyrus chloramfenikolį šlapime ir chloroformą šlapime), B1, B2a (avermektinai), B2b, B2d, B2e, B2f, B3c (išskyrus gyvsidabrį akvakultūroje), B3d, B3e

| Zavod za zdravstveno varstvo Maribor |
| --- |
| Prvomajska 1 |
| 2000 Maribor |

Zavod za zdravstveno varstvo Maribor

Prvomajska 1

2000 Maribor

A2, A6 (chloramfenikolis šlapime ir chloroformas šlapime), B2a (benzimidazolai), B2c, B3a, B3b (išskyrus meduje)

| Zavod za zdravstveno varstvo Nova Gorica |
| --- |
| Vipavska cesta 13 |
| Rožna Dolina |
| 5000 Nova Gorica |

Zavod za zdravstveno varstvo Nova Gorica

Vipavska cesta 13

Rožna Dolina

5000 Nova Gorica

B3b (meduje)

| Inštitut za varovanje zdravja Republike Slovenije |
| --- |
| Trubarjeva 2 |
| 1000 Ljubljana |

Inštitut za varovanje zdravja Republike Slovenije

Trubarjeva 2

1000 Ljubljana

B3c (gyvsidabris akvakultūroje)

Slovakija

| Štátny veterinárny a potravinový ústav Bratislava |
| --- |
| Botanická 15 |
| 842 13 Bratislava |

Štátny veterinárny a potravinový ústav Bratislava

Botanická 15

842 13 Bratislava

A1, A3, A4, A5, A6 (nitroimidazolai), B2c, B2e, B3a, B3b

| Štátny veterinárny a potravinový ústav Košice |
| --- |
| Hlinkova 1B |
| 040 01 Košice |

Štátny veterinárny a potravinový ústav Košice

Hlinkova 1B

040 01 Košice

A2, B2a, B2b, B2d, B3c, B3d

| Štátny veterinárny a potravinový ústav Dolný Kubín |
| --- |
| Jánoskova 1611/58 |
| 026 01 Dolný Kubín |

Štátny veterinárny a potravinový ústav Dolný Kubín

Jánoskova 1611/58

026 01 Dolný Kubín

A6 (chloramfenikolis, nitrofuranai), B1, B2f, B3e

Suomija

| Finnish Food Safety Authority Evira |
| --- |
| Mustialankatu 3 |
| 00790 Helsinki |

Finnish Food Safety Authority Evira

Mustialankatu 3

00790 Helsinki

Visos grupės

Švedija

| Statens livsmedelsverk |
| --- |
| Box 622 |
| 751 26 Uppsala |

Statens livsmedelsverk

Box 622

751 26 Uppsala

Visos grupės

Jungtinė Karalystė

| Agri-Food and Biosciences Institute |
| --- |
| Veterinary Sciences Division |
| Stoney Road |
| Stormont |
| Belfast BT4 3SD |
| Northern Ireland |

Agri-Food and Biosciences Institute

Veterinary Sciences Division

Stoney Road

Stormont

Belfast BT4 3SD

Northern Ireland

A1, A2, A3, A4, A5, A6 (nitrofuranai, išskyrus meduje, nitroimidazolai), B2b, (nikarbazinas), B2f

| Food and Environment Research Agency (FERA) |
| --- |
| Sand Hutton |
| York |
| YO41 1LZ |

Food and Environment Research Agency (FERA)

Sand Hutton

York

YO41 1LZ

A6 (chloramfenikolis, nitrofuranai meduje, dapsonas). B1, B2a, B2b (jonoforai)

| LGC Ltd |
| --- |
| Queens Road |
| Teddington |
| Middlesex TW11 OLY |

LGC Ltd

Queens Road

Teddington

Middlesex TW11 OLY

A6 (chlorpromazinas), B2c, B2d, B2e, B3a, B3b, B3c, B3d, B3e“

---

| 1.11.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 285/53 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 285/53

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2011 m. spalio 28 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2011/402/ES dėl neatidėliotinų priemonių, taikytinų iš Egipto importuojamoms ožragių sėkloms, tam tikroms sėkloms ir pupelėms

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 7744)

(Tekstas svarbus EEE)

(2011/718/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantį Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantį su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (1), ypač į jo 53 straipsnio 1 dalies b punkto i ir iii papunkčius,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 178/2002 Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis nustatyti maistą ir pašarus reglamentuojantys bendrieji principai, visų pirma susiję su maisto ir pašarų sauga. Jame nustatytos neatidėliotinos priemonės, jeigu yra akivaizdžiai aišku, kad iš trečiųjų šalių importuojami maisto produktai ar pašarai gali kelti didelę riziką žmonių sveikatai, gyvūnų sveikatai arba aplinkai ir kad susijusios (-ių) valstybės (-ių) narės (-ių) taikomomis priemonėmis tinkamai išvengti rizikos neįmanoma; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 178/2002 Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis nustatyti maistą ir pašarus reglamentuojantys bendrieji principai, visų pirma susiję su maisto ir pašarų sauga. Jame nustatytos neatidėliotinos priemonės, jeigu yra akivaizdžiai aišku, kad iš trečiųjų šalių importuojami maisto produktai ar pašarai gali kelti didelę riziką žmonių sveikatai, gyvūnų sveikatai arba aplinkai ir kad susijusios (-ių) valstybės (-ių) narės (-ių) taikomomis priemonėmis tinkamai išvengti rizikos neįmanoma;

| (2) | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (2) nustatomos bendros maisto produktų higienos taisyklės. Šiose taisyklėse nustatyti tiesiogiai žmonėms vartoti skirtų sėklų ir pupelių auginimo higienos reikalavimai, kurių turi laikytis maisto tvarkymo subjektai; |
| --- | --- |

(2)

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (2) nustatomos bendros maisto produktų higienos taisyklės. Šiose taisyklėse nustatyti tiesiogiai žmonėms vartoti skirtų sėklų ir pupelių auginimo higienos reikalavimai, kurių turi laikytis maisto tvarkymo subjektai;

| (3) | buvo nustatyta, kad tam tikros iš Egipto importuotos ožragių sėklų siuntos yra Šigos toksiną išskiriančių Esherichia coli bakterijų (STEC), kurių serotipas O104:H4, sukelto protrūkio Sąjungoje priežastis. Todėl Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2011/402/ES (3) uždrausta išleisti į laisvą apyvartą Sąjungoje sėklas ir pupeles iš Egipto, kurioms priskiriami priede nurodyti KN kodai. Draudimo galioja iki 2011 m. spalio 31 d.; |
| --- | --- |

(3)

buvo nustatyta, kad tam tikros iš Egipto importuotos ožragių sėklų siuntos yra Šigos toksiną išskiriančių Esherichia coli bakterijų (STEC), kurių serotipas O104:H4, sukelto protrūkio Sąjungoje priežastis. Todėl Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2011/402/ES (3) uždrausta išleisti į laisvą apyvartą Sąjungoje sėklas ir pupeles iš Egipto, kurioms priskiriami priede nurodyti KN kodai. Draudimo galioja iki 2011 m. spalio 31 d.;

| (4) | 2011 m. rugpjūčio 21–25 d. Komisijos maisto ir veterinarijos tarnyba atliko auditą Egipte, siekdama atsekti galimą nesenų E. coli (O104:H4 serotipas) sukeltos infekcijos protrūkių Vokietijos šiaurinėje dalyje ir Bordo (Prancūzijoje) šaltinį ir įvertinti įtariamų sėklų augimo ir apdorojimo sąlygas šioje trečioje šalyje; |
| --- | --- |

(4)

2011 m. rugpjūčio 21–25 d. Komisijos maisto ir veterinarijos tarnyba atliko auditą Egipte, siekdama atsekti galimą nesenų E. coli (O104:H4 serotipas) sukeltos infekcijos protrūkių Vokietijos šiaurinėje dalyje ir Bordo (Prancūzijoje) šaltinį ir įvertinti įtariamų sėklų augimo ir apdorojimo sąlygas šioje trečioje šalyje;

| (5) | buvo įvertinti audito duomenys ir veiksmai, kurių ėmėsi Egiptas nustačius žmonėms vartoti skirtų sėklų, kurios gali būti daiginamos, auginimo trūkumus. Atlikus vertinimą paaiškėjo, kad priemonių, kurių ėmėsi kompetentingos Egipto institucijos nustatytiems pavojams pašalinti, nepakanka; |
| --- | --- |

(5)

buvo įvertinti audito duomenys ir veiksmai, kurių ėmėsi Egiptas nustačius žmonėms vartoti skirtų sėklų, kurios gali būti daiginamos, auginimo trūkumus. Atlikus vertinimą paaiškėjo, kad priemonių, kurių ėmėsi kompetentingos Egipto institucijos nustatytiems pavojams pašalinti, nepakanka;

| (6) | pagal Reglamento (EB) Nr. 852/2004 10 straipsnį, importuojamo maisto higiena, be kitų, turėtų atitikti reglamento I priede nustatytus reikalavimus. Vis dėlto, veiksmais, kuriuos nurodė kompetentingos Egipto institucijos, nėra užtikrinama, kad auginant sėklas ir pupeles bus laikomasi Reglamento (EB) Nr. 852/2004 I priedo reikalavimų. 2011 m. spalio mėn. pabaigoje Europos maisto saugos tarnyba (EMST) pateiks mokslinę nuomonę dėl pavojaus, kurį sukelia Šigos toksiną išskiriančios Escherichia coli bakterijos (STEC) ir kitos patogeninės bakterijos, esančios sėklose, taip pat iš jų išaugintuose dieguose, daiguose ir augaluose; |
| --- | --- |

(6)

pagal Reglamento (EB) Nr. 852/2004 10 straipsnį, importuojamo maisto higiena, be kitų, turėtų atitikti reglamento I priede nustatytus reikalavimus. Vis dėlto, veiksmais, kuriuos nurodė kompetentingos Egipto institucijos, nėra užtikrinama, kad auginant sėklas ir pupeles bus laikomasi Reglamento (EB) Nr. 852/2004 I priedo reikalavimų. 2011 m. spalio mėn. pabaigoje Europos maisto saugos tarnyba (EMST) pateiks mokslinę nuomonę dėl pavojaus, kurį sukelia Šigos toksiną išskiriančios Escherichia coli bakterijos (STEC) ir kitos patogeninės bakterijos, esančios sėklose, taip pat iš jų išaugintuose dieguose, daiguose ir augaluose;

| (7) | iki bus imtasi papildomų kontrolės priemonių atsižvelgiant į EMST nuomonę ir siekiant suteikti kompetentingoms Egipto institucijoms laiko pateikti Komisijai tolesnius rezultatus ir užtikrinti veiksmingas garantijas papildomų rizikos valdymo priemonių atžvilgiu, Įgyvendinimo sprendimu 2011/402/ES nustatytas laikinas draudimas išleisti sėklas ir pupeles iš Egipto į laisvą apyvartą Sąjungoje turėtų būti pratęstas iki 2012 m. kovo 31 d.; |
| --- | --- |

(7)

iki bus imtasi papildomų kontrolės priemonių atsižvelgiant į EMST nuomonę ir siekiant suteikti kompetentingoms Egipto institucijoms laiko pateikti Komisijai tolesnius rezultatus ir užtikrinti veiksmingas garantijas papildomų rizikos valdymo priemonių atžvilgiu, Įgyvendinimo sprendimu 2011/402/ES nustatytas laikinas draudimas išleisti sėklas ir pupeles iš Egipto į laisvą apyvartą Sąjungoje turėtų būti pratęstas iki 2012 m. kovo 31 d.;

| (8) | siekiant užtikrinti šio sprendimo uždrausti bet kokių priede nurodytų prekių importą veiksmingumą, šis sprendimas taikomas nuo 2011 m. lapkričio 1 d., nes Įgyvendinimo sprendimu 2011/402/ES nustatyta, kad draudimas išleisti sėklas iš Egipto į apyvartą, kaip nurodyta priede, galioja iki 2011 m. spalio 31 d.; |
| --- | --- |

(8)

siekiant užtikrinti šio sprendimo uždrausti bet kokių priede nurodytų prekių importą veiksmingumą, šis sprendimas taikomas nuo 2011 m. lapkričio 1 d., nes Įgyvendinimo sprendimu 2011/402/ES nustatyta, kad draudimas išleisti sėklas iš Egipto į apyvartą, kaip nurodyta priede, galioja iki 2011 m. spalio 31 d.;

| (9) | todėl Įgyvendinimo sprendimas 2011/402/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(9)

todėl Įgyvendinimo sprendimas 2011/402/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (10) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimas 2011/402/ES iš dalies keičiamas taip:

| (1) | 2 straipsnis pakeičiamas taip:
  „2 straipsnis
  Priede įvardytas sėklas ir pupeles iš Egipto draudžiama išleisti į laisvą apyvartą Sąjungoje iki 2012 m. kovo 31 d.“ |
| --- | --- |

(1)

2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Priede įvardytas sėklas ir pupeles iš Egipto draudžiama išleisti į laisvą apyvartą Sąjungoje iki 2012 m. kovo 31 d.“

| (2) | Priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu. |
| --- | --- |

(2)

Priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2011 m. lapkričio 1 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2011 m. spalio 28 d.

Komisijos vardu

John DALLI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

1

(2)  OL L 139, 2004 4 30, p. 1.

2

(3)  OL L 179, 2011 7 7, p. 10.

3

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

Sėklos ir pupelės iš Egipto, kurias draudžiama išleisti į laisvą apyvartą Sąjungoje iki 2012 m. kovo 31 d.:

| KN kodas (1) | Aprašymas |
| --- | --- |
| ex 0704 90 90 | Gražgarsčių daigai |
| ex 0706 90 90 | Burokėlių daigai, ridikų daigai |
| ex 0708 | Ankštinių daržovių daigai, švieži ar šaldyti |
| ex 0709 90 90 | Sojos pupelių daigai |
| 0713 | Džiovintos ankštinės daržovės, gliaudytos, su luobelėmis arba be luobelių, skaldytos arba neskaldytos |
| 0910 99 10 | Ožragių sėklos |
| 1201 00 | Sojos pupelės, skaldytos arba neskaldytos |
| 1207 50 | Garstyčių sėklos |
| 1207 99 97 | Kitos aliejinių kultūrų sėklos ir vaisiai, skaldyti arba neskaldyti |
| 1209 10 00 | Cukrinių runkelių sėklos |
| 1209 21 00 | Mėlynžiedžių liucernų sėklos |
| 1209 91 | Daržovių sėklos |
| ex 1214 90 90 | Mėlynžiedžių liucernų daigai |

KN kodas (1)

Aprašymas

ex 0704 90 90

Gražgarsčių daigai

ex 0706 90 90

Burokėlių daigai, ridikų daigai

ex 0708

Ankštinių daržovių daigai, švieži ar šaldyti

ex 0709 90 90

Sojos pupelių daigai

0713

Džiovintos ankštinės daržovės, gliaudytos, su luobelėmis arba be luobelių, skaldytos arba neskaldytos

0910 99 10

Ožragių sėklos

1201 00

Sojos pupelės, skaldytos arba neskaldytos

1207 50

Garstyčių sėklos

1207 99 97

Kitos aliejinių kultūrų sėklos ir vaisiai, skaldyti arba neskaldyti

1209 10 00

Cukrinių runkelių sėklos

1209 21 00

Mėlynžiedžių liucernų sėklos

1209 91

Daržovių sėklos

ex 1214 90 90

Mėlynžiedžių liucernų daigai

---

(1)  Šiame Komisijos įgyvendinimo sprendime nurodyti KN kodai atitinka 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedo antroje dalyje nustatytus kodus (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).“

1

---