# Euroopa Liidu L 46/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.046.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 46 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide17. veebruar 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.046.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 46

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide17. veebruar 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 134/2012, 23. jaanuar 2012, kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli alusel | 1 |
| | | 2012/91/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 23. jaanuar 2012, protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta | 3 |
| Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus | 4 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 135/2012, 16. veebruar 2012, millega muudetakse jäätmesaadetisi käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1013/2006 seoses kõnealuse määruse IIIB lisasse lisatavate teatavate liigitamata jäätmeliikidega (
  1
  ) | 30 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 136/2012, 16. veebruar 2012, naatriumvesiniksulfaadi lubamise kohta lemmikloomade ja teiste toiduks mittetarvitatavate loomade söödalisandina (
  1
  ) | 33 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 137/2012, 16. veebruar 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 36 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 138/2012, 16. veebruar 2012, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 38 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/92/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 14. detsember 2011, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta | 40 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu määrus (EL) nr 134/2012, 23. jaanuar 2012, kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli alusel

1

2012/91/EL

*

Nõukogu otsus, 23. jaanuar 2012, protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

3

Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

4

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 135/2012, 16. veebruar 2012, millega muudetakse jäätmesaadetisi käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1013/2006 seoses kõnealuse määruse IIIB lisasse lisatavate teatavate liigitamata jäätmeliikidega (
  1
  )

1

30

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 136/2012, 16. veebruar 2012, naatriumvesiniksulfaadi lubamise kohta lemmikloomade ja teiste toiduks mittetarvitatavate loomade söödalisandina (
  1
  )

1

33

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 137/2012, 16. veebruar 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

36

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 138/2012, 16. veebruar 2012, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

38

OTSUSED

2012/92/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 14. detsember 2011, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 17.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 134/2012,

23. jaanuar 2012,

kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli alusel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. novembril 2007 vastu määruse (EÜ) nr 1446/2007 (Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta) (1) (edaspidi „leping”). Lepingule oli lisatud protokoll, (2) millega määratakse kindlaks lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus. Protokoll kaotas kehtivuse 31. detsembril 2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. novembril 2007 vastu määruse (EÜ) nr 1446/2007 (Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta) (1) (edaspidi „leping”). Lepingule oli lisatud protokoll, (2) millega määratakse kindlaks lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus. Protokoll kaotas kehtivuse 31. detsembril 2011.

| (2) | Uus protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (edaspidi „protokoll”), parafeeriti 2. juunil 2011 ning sellega nähakse ette ELi laevade kalapüügivõimalused vetes, mille üle Mosambiigil on seoses kalandusega suveräänsed õigused või jurisdiktsioon. |
| --- | --- |

(2)

Uus protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (edaspidi „protokoll”), parafeeriti 2. juunil 2011 ning sellega nähakse ette ELi laevade kalapüügivõimalused vetes, mille üle Mosambiigil on seoses kalandusega suveräänsed õigused või jurisdiktsioon.

| (3) | Nõukogu võttis 23. jaanuaril 2012 vastu otsuse 2012/91/EL (3) protokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 23. jaanuaril 2012 vastu otsuse 2012/91/EL (3) protokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.

| (4) | Tuleks määratleda kalapüügivõimaluste jaotamine liikmesriikide vahel protokolli kehtivusajaks. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks määratleda kalapüügivõimaluste jaotamine liikmesriikide vahel protokolli kehtivusajaks.

| (5) | Kui selgub, et kalandusalase partnerluslepingu alusel liidule antud kalapüügivõimalusi ei kasutata täielikult, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike vastavalt nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele) (4) artikli 10 lõikele 1. Kui vastust ei esitata nõukogu määratud tähtajaks, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase liikmesriigi laevad ei kasuta antud perioodil oma kalapüügivõimalusi täielikult. Sellised tähtajad tuleb kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(5)

Kui selgub, et kalandusalase partnerluslepingu alusel liidule antud kalapüügivõimalusi ei kasutata täielikult, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike vastavalt nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele) (4) artikli 10 lõikele 1. Kui vastust ei esitata nõukogu määratud tähtajaks, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase liikmesriigi laevad ei kasuta antud perioodil oma kalapüügivõimalusi täielikult. Sellised tähtajad tuleb kindlaks määrata.

| (6) | Kuna lepingu protokoll kaotas kehtivuse 31. detsembril 2011, tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama alates 1. veebruar 2012, |
| --- | --- |

(6)

Kuna lepingu protokoll kaotas kehtivuse 31. detsembril 2011, tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama alates 1. veebruar 2012,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Protokollis ette nähtud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:

| a) | tuunipüügiseinerid:






  Hispaania | 22 laeva |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 20 laeva |
| Itaalia | 1 laev |
| Kokku | 43 laeva |

a)

tuunipüügiseinerid:

Hispaania

22 laeva

Prantsusmaa

20 laeva

Itaalia

1 laev

Kokku

43 laeva

| b) | pinnaõngejadalaevad:






  Hispaania | 16 laeva |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 8 laeva |
| Portugal | 7 laeva |
| Ühendkuningriik | 1 laev |
| Kokku | 32 laeva |

b)

pinnaõngejadalaevad:

Hispaania

16 laeva

Prantsusmaa

8 laeva

Portugal

7 laeva

Ühendkuningriik

1 laev

Kokku

32 laeva

2.   Ilma et see piiraks lepingu ja protokolli kohaldamist, kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1006/2008.

3.   Kui lõikes 1 osutatud liikmesriikide kalapüügilubade taotlused ei hõlma kõiki neile protokolliga sätestatud püügivõimalusi, võtab komisjon määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 kohaselt arvesse mis tahes muu liikmesriigi püügiloataotlusi.

4.   Määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõikes 1 osutatud tähtajaks, mille jooksul peavad liikmesriigid kinnitama, et nad ei kasuta lepingu raames neile jaotatud kalapüügivõimalusi täielikult, kehtestatakse kümme tööpäeva arvestatuna päevast, millal komisjon teavitab liikmesriike sellest, et nende kalapüügivõimalused ei ole ammendatud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. veebruar 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. jaanuar 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

M. GJERSKOV

---

(1)  ELT L 331, 17.12.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 331, 17.12.2007, lk 39.

2

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 3.

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 33.

4

---

| 17.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/3

---

NÕUKOGU OTSUS,

23. jaanuar 2012,

protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2012/91/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. novembril 2007 vastu määruse (EÜ) nr 1446/2007 Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (1) (edaspidi „leping”). Lepingule oli lisatud protokoll, (2) millega määratakse kindlaks lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus. Protokoll kaotas kehtivuse 31. detsembril 2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. novembril 2007 vastu määruse (EÜ) nr 1446/2007 Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (1) (edaspidi „leping”). Lepingule oli lisatud protokoll, (2) millega määratakse kindlaks lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus. Protokoll kaotas kehtivuse 31. detsembril 2011.

| (2) | Liit on pidanud Mosambiigiga läbirääkimisi uue protokolli üle, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (edaspidi „protokoll”) ning nähakse ette ELi laevade kalapüügivõimalused vetes, mille üle Mosambiigil on seoses kalandusega suveräänsed õigused või jurisdiktsioon. |
| --- | --- |

(2)

Liit on pidanud Mosambiigiga läbirääkimisi uue protokolli üle, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (edaspidi „protokoll”) ning nähakse ette ELi laevade kalapüügivõimalused vetes, mille üle Mosambiigil on seoses kalandusega suveräänsed õigused või jurisdiktsioon.

| (3) | Kõnealuste läbirääkimiste tulemusena parafeeriti protokoll 2. juunil 2011. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuste läbirääkimiste tulemusena parafeeriti protokoll 2. juunil 2011.

| (4) | Selleks et ELi laevad saaksid püügitegevust jätkata, tuleks protokolli alates selle allkirjastamisest kohaldada ajutiselt vastavalt protokolli artiklile 15. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et ELi laevad saaksid püügitegevust jätkata, tuleks protokolli alates selle allkirjastamisest kohaldada ajutiselt vastavalt protokolli artiklile 15.

| (5) | Protokoll tuleks allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni, |
| --- | --- |

(5)

Protokoll tuleks allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) allkirjastamiseks antakse liidu nimel luba, eeldusel et nimetatud protokoll sõlmitakse.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud protokollile liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Protokolli kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamisest (3) kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 23. jaanuar 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

M. GJERSKOV

---

(1)  ELT L 331, 17.12.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 331, 17.12.2007, lk 39.

2

(3)  Nõukogu peasekretariaat avaldab protokolli allkirjastamise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

3

Euroopa Liidu Teatajas

---

PROTOKOLL,

millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

Artikkel 1

Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused

1.   Kolme (3) aasta jooksul on kalandusalase partnerluslepingu artikli 5 alusel antud kalapüügivõimalused järgmised:

pika rändega liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni 1. lisas):

| a) | 43 ookeani tuunipüügiseinerit ja |
| --- | --- |

a)

43 ookeani tuunipüügiseinerit ja

| b) | 32 pinnaõngejadalaeva. |
| --- | --- |

b)

32 pinnaõngejadalaeva.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 5 ja 6 osutatud tingimustel.

3.   Vastavalt kalandusalase partnerluslepingu artiklile 6 ja käesoleva protokolli artiklile 7 võivad Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvad laevad püüda kala Mosambiigi vetes üksnes juhul, kui nad on India Ookeani Tuunikomisjoni koostatud kalapüügiloaga kalalaevade nimekirjas ja neil on olemas vastavalt käesolevale protokollile ja selle lisale väljastatud kalapüügiluba.

Artikkel 2

Rahaline toetus – makseviisid

1.   Artiklis 1 osutatud ajavahemikul on kalandusalase partnerluslepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus käesoleva protokolli kehtivuse ajal kokku 2 940 000 eurot.

2.   Rahaline toetus hõlmab järgmist:

| a) | 8 000 tonni suurusele võrdlusalusele vastav 520 000 euro suurune aastane toetus juurdepääsuks Mosambiigi kalapüügipiirkonnale ja |
| --- | --- |

a)

8 000 tonni suurusele võrdlusalusele vastav 520 000 euro suurune aastane toetus juurdepääsuks Mosambiigi kalapüügipiirkonnale ja

| b) | 460 000 euro suurune aastane eritoetus Mosambiigi kalandus- ja merenduspoliitika toetamiseks ja rakendamiseks. |
| --- | --- |

b)

460 000 euro suurune aastane eritoetus Mosambiigi kalandus- ja merenduspoliitika toetamiseks ja rakendamiseks.

3.   Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 3, 5, 6, 8 ja 9 osutatud tingimustel.

4.   Lõikes 1 osutatud rahalise toetuse maksab Euroopa Liit välja käesoleva protokolli rakendamise vältel 980 000 euro kaupa aastas, mis vastab käesoleva artikli lõike 2 punktides a ja b kehtestatud kogusummadele (st vastavalt 520 000 eurot ja 460 000 eurot).

5.   Kui Euroopa Liidu laevad ületavad Mosambiigi kalapüügipiirkonnas tuunipüügikogust 8 000 tonni aastas, kehtestatakse juurdepääsuõiguse eest makstava aastase rahalise toetuse summaks 65 eurot iga püütud lisatonni eest. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada lõike 2 punktis a osutatud summat rohkem kui kahekordselt (st üle 1 040 000 euro). Kui Euroopa Liidu laevad ületavad Mosambiigi kalapüügipiirkonnas kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgneval aastal vastavalt lisas esitatud sätetele.

6.   Esimesel aastal makstakse toetus hiljemalt 60 päeva jooksul pärast käesoleva protokolli ajutist kohaldamist vastavalt artiklile 15 ning igal järgneval aastal hiljemalt käesoleva protokolli jõustumise aastapäeval.

7.   Mosambiigil on artikli 2 lõike 2 punktis a kindlaksmääratud rahalise toetuse kasutusotstarbe suhtes täielik otsustusvabadus.

8.   Rahaline toetus makstakse või kantakse üle keskpangas avatud riigikassa arvelduskontole. Arvelduskonto numbri esitavad Mosambiigi ametiasutused.

Artikkel 3

Vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamine Mosambiigi vetes

1.   Käesoleva protokolli jõustumisel ja hiljemalt kolm kuud pärast jõustumiskuupäeva lepivad Euroopa Liit ja Mosambiik kalandusalase partnerluslepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas vastavalt Mosambiigi kalandusalasele üldkavale ja Euroopa Komisjoni tegevuspõhimõtetele, samuti lepivad nad kokku üksikasjalikes rakenduseeskirjades, eelkõige

| a) | ühe- ja mitmeaastastes suunistes artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse eritoetuse kasutamiseks; |
| --- | --- |

a)

ühe- ja mitmeaastastes suunistes artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse eritoetuse kasutamiseks;

| b) | vastutustundliku ja säästva kalapüügi juurutamiseks vajalikes ühe- ja mitmeaastastes eesmärkides, võttes arvesse Mosambiigi riiklikus kalanduspoliitikas ja muudes vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamisega seotud või neid mõjutavates poliitikasuundades väljendatud prioriteete, sealhulgas merekaitsealasid; |
| --- | --- |

b)

vastutustundliku ja säästva kalapüügi juurutamiseks vajalikes ühe- ja mitmeaastastes eesmärkides, võttes arvesse Mosambiigi riiklikus kalanduspoliitikas ja muudes vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamisega seotud või neid mõjutavates poliitikasuundades väljendatud prioriteete, sealhulgas merekaitsealasid;

| c) | kriteeriumites ja menetlustes, mis võivad vajaduse korral hõlmata eelarvelisi ja finantsnäitajaid ja võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. |
| --- | --- |

c)

kriteeriumites ja menetlustes, mis võivad vajaduse korral hõlmata eelarvelisi ja finantsnäitajaid ja võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.

2.   Mõlemad lepinguosalised peavad kõik mitmeaastase valdkondliku kava muudatusettepanekud ühiskomitees heaks kiitma.

3.   Vajaduse korral võib Mosambiik igal aastal eraldada artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava toetuse mitmeaastase kava elluviimiseks. Euroopa Liitu teavitatakse kõnealusest eraldisest.

Artikkel 4

Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas

1.   Käesolevaga kohustuvad lepinguosalised edendama Mosambiigi vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes Mosambiigi vetes kala püüdvate erinevate riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest.

2.   Käesoleva protokolliga kaetud ajavahemikul jälgivad Euroopa Liit ja Mosambiik kalavarude seisundit Mosambiigi kalapüügipiirkonnas.

3.   Lepinguosalised järgivad nii India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioone ja soovitusi kui ka lepingu artikli 4 lõike 2 kohaselt asutatud ühise teadusliku töörühma nõuandeid kalavarude kaitse ja vastutustundliku majandamise kohta.

4.   Kooskõlas lepingu artikliga 4, lähtudes India Ookeani Tuunikomisjoni soovitustest ja resolutsioonidest, parimate olemasolevate teadusuuringute tulemustest ning kui see on asjakohane, kalandusalase partnerluslepingu artiklis 4 sätestatud ühise teaduskohtumise järeldustest, võivad lepinguosalised teineteisega konsulteerida kalandusalase partnerluslepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomitee raames ning vajaduse korral kokku leppida meetmetes, mis tagavad Mosambiigi kalavarude säästva majandamise.

5.   Kui ELi laevad lossivad oma saagi kolmandates riikides, on Mosambiigi ametiasutustel võimalus neid lossimisi jälgida.

Artikkel 5

Kalapüügivõimaluste kohandamine vastastikusel kokkuleppel

1.   Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel kohandada, tingimusel et see on kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni soovituste ja resolutsioonidega ning ühine teaduslik töörühm on nõus, et vastavate kohandamistega on tagatud tuuni ja tuunilaadsete liikide säästev majandamine India ookeanis.

2.   Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja põhimõttel pro rata temporis. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summat rohkem kui kaks korda.

3.   Lepinguosalised teavitavad üksteist kalanduspoliitikas ja kalandusalastes õigusaktides tehtud mis tahes muudatustest.

Artikkel 6

Uued kalapüügivõimalused

1.   Kui Euroopa Liidu kalalaevad huvituvad kalapüügist, mis ei ole sätestatud kalandusalase partnerluslepingu artiklis 1, konsulteerivad lepinguosalised üksteisega enne selliseks kalapüügiks loa andmist ning vajaduse korral lepivad kokku asjakohastes kalapüügitingimustes, sealhulgas vastavate muudatuste tegemises käesolevasse protokolli ja selle lisasse.

2.   Lepinguosalised peaksid soodustama katsepüüki, eriti Mosambiigi vetes elavate vähepüütavate süvamereliikide puhul. Sel eesmärgil ja ühe lepinguosalise taotlusel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega ning määravad üksikjuhtumite kaupa kindlaks liigid, tingimused ja muud olulised ning asjakohased parameetrid.

3.   Lepinguosalised tegelevad katsepüügiga vastavalt parameetritele, mille nad vajaduse korral määravad kindlaks halduskokkuleppega. Katsepüügiload peaksid kehtima kuni kuus kuud.

4.   Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüügi kampaaniad on andnud positiivsed tulemusi, võib Mosambiigi valitsus anda Euroopa Liidu laevadele uute liikide püügivõimalusi kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni. Sellest tulenevalt suurendatakse käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust. Vastavalt sellele muudetakse ka laevaomanike loatasusid ja nende suhtes kohaldatavaid tingimusi vastavalt käesoleva protokolli lisale.

Artikkel 7

Kalapüügi tingimused – ainuõiguslikkuse klausel

Ilma et see piiraks kalandusalase partnerluslepingu artikli 6 kohaldamist, võivad Euroopa Liidu laevad kala püüda Mosambiigi vetes ainult siis, kui neil on Mosambiigi poolt käesoleva protokolli ja selle lisa alusel välja antud kehtiv kalapüügiluba.

Artikkel 8

Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine

1.   Olenemata käesoleva protokolli artikli 9 sätetest vaadatakse läbi artikli 2 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahalise toetuse suurus või peatatakse selle maksmine pärast lepinguosaliste omavahelist konsulteerimist, juhul kui

| a) | püügitegevus Mosambiigi kalapüügipiirkonnas on takistatud muudel kui looduslikel põhjustel; |
| --- | --- |

a)

püügitegevus Mosambiigi kalapüügipiirkonnas on takistatud muudel kui looduslikel põhjustel;

| b) | ühe või teise lepinguosalise poliitilistes suunistes on tehtud olulisi muudatusi, mis mõjutavad käesoleva protokolli asjaomaseid sätteid. |
| --- | --- |

b)

ühe või teise lepinguosalise poliitilistes suunistes on tehtud olulisi muudatusi, mis mõjutavad käesoleva protokolli asjaomaseid sätteid.

2.   Mosambiigi valitsus või Mosambiigi valitsuse volitusel tegutsev välishindaja annab hinnangu valdkondlikku poliitikat toetavate rahaeraldiste tulemustele ja väärtusele. Kõnealuse iga-aastase hinnangu tulemusi analüüsitakse ühiskomitee raames vastavalt käesoleva protokolli artiklis 3 sätestatule. Kui leitakse, et valdkondliku poliitika toetuse tulemused ei vasta rahaliselt programmi eelarvele, võib Euroopa Komisjon artikli 2 lõike 2 punktiga b ette nähtud eritoetuse maksmise osaliselt või täielikult peatada.

3.   Rahalise toetuse maksmist ja/või kalapüüki võib jätkata pärast seda, kui on taastunud enne eespool nimetatud asjaolude ilmnemist valitsenud olukord ja kui mõlemad lepinguosalised on pärast konsulteerimist andnud vastava nõusoleku.

Artikkel 9

Protokolli kohaldamise peatamine

1.   Käesoleva protokolli kohaldamine peatatakse ühe lepinguosalise algatusel ning lepinguosalised arutavad peatamist ning kokkuleppe saavutamist lepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees järgmistel juhtudel:

| a) | kui kalapüüki Mosambiigi kalapüügipiirkonnas takistavad erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega; |
| --- | --- |

a)

kui kalapüüki Mosambiigi kalapüügipiirkonnas takistavad erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega;

| b) | kui Euroopa Liit ei maksa artikli 2 lõike 2 punktis a sätestatud rahalist toetust käesoleva protokolli artiklis 8 nimetamata põhjustel; |
| --- | --- |

b)

kui Euroopa Liit ei maksa artikli 2 lõike 2 punktis a sätestatud rahalist toetust käesoleva protokolli artiklis 8 nimetamata põhjustel;

| c) | kui lepinguosalistel tekib seoses käesoleva protokolli ja selle lisa tõlgendamise ja kohaldamisega erimeelsusi, mida ei suudeta kõrvaldada; |
| --- | --- |

c)

kui lepinguosalistel tekib seoses käesoleva protokolli ja selle lisa tõlgendamise ja kohaldamisega erimeelsusi, mida ei suudeta kõrvaldada;

| d) | kui üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva protokolli ja selle lisa sätteid; |
| --- | --- |

d)

kui üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva protokolli ja selle lisa sätteid;

| e) | pärast ühe või teise lepinguosalise poolt oluliste muudatuste tegemist poliitilistes suunistes, mis mõjutavad käesoleva protokolli asjaomaseid sätteid; |
| --- | --- |

e)

pärast ühe või teise lepinguosalise poolt oluliste muudatuste tegemist poliitilistes suunistes, mis mõjutavad käesoleva protokolli asjaomaseid sätteid;

| f) | kui üks lepinguosalistest tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele; |
| --- | --- |

f)

kui üks lepinguosalistest tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele;

| g) | kui kalandusalase partnerluslepingu artikli 3 lõike 5 kohaselt ei ole järgitud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. |
| --- | --- |

g)

kui kalandusalase partnerluslepingu artikli 3 lõike 5 kohaselt ei ole järgitud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni.

2.   Käesoleva protokolli rakendamise peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva.

3.   Kui protokolli rakendamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised konsulteerimist, et lahendada erimeelsused sõbraliku kokkuleppega. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva protokolli rakendamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja põhimõttel pro rata temporis vastavalt ajavahemikule, mil käesoleva protokolli rakendamine oli peatatud.

Artikkel 10

Siseriiklike õigusaktide kohaldamine

1.   Euroopa Liidu kalalaevade tegevuse suhtes Mosambiigi vetes kohaldatakse Mosambiigi õigusnorme, kui käesolevas protokollis ja selle lisas ei ole sätestatud teisiti.

2.   Mosambiigi ametiasutused teavitavad Euroopa Komisjoni kõikidest kalanduspoliitikaga seotud olulisematest muutustest või uutest õigusaktidest.

Artikkel 11

Konfidentsiaalsus

Lepinguosalised tagavad, et kõiki andmed seoses ELi laevade ja nende kalapüügitegevusega Mosambiigi vetes käsitletakse alati konfidentsiaalsetena. Kõnealuseid andmeid kasutatakse asjaomaste pädevate ametiasutuste poolt eranditult lepingu rakendamise ning kalanduse juhtimise, seire, kontrolli ja järelevalve puhul.

Artikkel 12

Elektrooniline teabevahetus

Lepingu kohaldamisega seotud dokumentide ja teabe puhul kohustuvad Mosambiik ja Euroopa Liit rakendama viivitamata vajalikke elektroonilise teabevahetuse süsteeme. Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas etapis samaväärsena paberkandjal oleva vormiga.

Mõlemad lepinguosalised teavitavad viivitamata selliseid edastusi takistavatest arvutisüsteemi mis tahes tõrgetest. Sellise olukorra puhul asendatakse lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid lisas kehtestatud korra kohaselt automaatselt paberkandjal dokumentidega.

Artikkel 13

Kestus

Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse kolme (3) aasta jooksul alates selle ajutisest kohaldamisest vastavalt artiklile 15, juhul kui ei teatata artikli 14 kohasest protokolli lõpetamisest.

Artikkel 14

Protokolli lõpetamine

1.   Protokolli lõpetamise korral teatab asjaomane lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist.

2.   Eelmises lõikes nimetatud teatise saatmisega avatakse küsimuste arutamine lepinguosaliste vahel.

Artikkel 15

Ajutine kohaldamine

Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates allkirjastamise kuupäevast, kuid mitte enne 1. jaanuari 2012.

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Съставено в Брюксел на първи февруари две хиляди и дванадесета година.

Hecho en Bruselas, el uno de febrero de dos mil doce.

V Bruselu dne prvního února dva tisíce dvanáct.

Udfærdiget i Bruxelles den første februar to tusind og tolv.

Geschehen zu Brüssel am ersten Februar zweitausendzwölf.

Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta veebruarikuu esimesel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, την πρώτη Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες δώδεκα.

Done at Brussels on the first day of February in the year two thousand and twelve.

Fait à Bruxelles, le premier février deux mille douze.

Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an chéad lá de Feabhra an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.

Fatto a Bruxelles, addì primo febbraio duemiladodici.

Briselē, divtūkstoš divpadsmitā gada pirmajā februārī.

Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų vasario pirmą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év február havának első napján.

Magħmul fi Brussell, fl-ewwel jum ta' Frar tas-sena elfejn u tnax.

Gedaan te Brussel, de eerste februari tweeduizend twaalf.

Sporządzono w Brukseli dnia pierwszego lutego roku dwa tysiące dwunastego.

Feito em Bruxelas, em um de fevereiro de dois mil e doze.

Întocmit la Bruxelles la întâi februarie două mii doisprezece.

V Bruseli dňa prvého februára dvetisícdvanásť.

V Bruslju, dne prvega februarja leta dva tisoč dvanajst.

Tehty Brysselissä ensimmäisenä päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.

Som skedde i Bryssel den första februari tjugohundratolv.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За правителството на Мозамбик

Por el Gobierno de Mozambique

Za vládu Mosambiku

For Mozambiques regering

Für die Regierung Mosambiks

Mosambiigi valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση της Μοζαμβίκης

For the Government of Mozambique

Pour le gouvernement du Mozambique

Per il governo del Mozambico

Mozambikas valdības vārdā –

Mozambiko Vyriausybės vardu

Mozambik kormánya részéről

Għall-Gvern tal-Możambik

Voor de regering van Mozambique

Pelo Governo de Moçambique

W imienu rządu Mozambiku

Pentru guvernul Mozambicului

Za vládu Mozambiku

Za vlado Mozambika

Mosambikin tasavallan puolesta

För Moçambiques regering

Image

LISA

EUROOPA LIIDU LAEVADE KALANDUSTEGEVUSE TINGIMUSED MOSAMBIIGI KALAPÜÜGIPIIRKONNAS

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

1.   Pädeva asutuse määramine

Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, käsitatakse käesolevas lisas Euroopa Liidu (EL) või Mosambiigi all järgmisi pädevaid ametiasutusi:

| — | ELi puhul: Euroopa Komisjon, vajadusel Mosambiigis asuva ELi delegatsiooni vahendusel; |
| --- | --- |

—

ELi puhul: Euroopa Komisjon, vajadusel Mosambiigis asuva ELi delegatsiooni vahendusel;

| — | Mosambiigi puhul: kalandusministeerium. |
| --- | --- |

—

Mosambiigi puhul: kalandusministeerium.

2.   Mosambiigi kalapüügipiirkond

Protokolli ja selle lisa kõiki sätteid kohaldatakse eranditult Mosambiigi kalapüügipiirkonnas, nagu on osutatud 2. liites.

3.   Kohaliku agendi määramine

Iga käesoleva protokolli raames kalapüügiluba taotlevat ELi laeva peab esindama Mosambiigis resideeruv agent.

4.   Arvelduskonto

Enne protokolli jõustumist edastab Mosambiik ELile selle (nende) arvelduskonto(de) andmed, mille(de)le kantakse lepingu raames ELi laevade eest makstavad summad. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda.

II   PEATÜKK

TUUNIPÜÜGILUBA

1.   Tuunipüügiloa saamise eeltingimus – laeva abikõlblikkus

Lepingu artiklis 6 osutatud tuunipüügiload antakse välja tingimusel, et laev on kantud ELi kalalaevade registrisse, India Ookeani Tuunikomisjoni koostatud kalapüügiloaga kalalaevade nimekirja ning kõik laevaomaniku, kapteni või laeva endaga seotud varasemad kohustused, mis tulenevad lepingu raames toimuvast kalapüügist Mosambiigis ja on seotud Mosambiigi kalandusalaste õigusaktidega, on täidetud.

2.   Kalapüügiloa taotlemine

EL esitab Mosambiigile taotluse kalapüügiloa saamiseks igale lepingu raames kala püüda soovivale laevale vähemalt 20 päeva enne taotluse kehtivusaja alguskuupäeva, kasutades selleks käesoleva lisa 1. liites esitatud vormi. Taotlus peab olema trükitud või kirjutatud loetavate trükitähtedega.

Kehtiva protokolli raames esitatud esimese kalapüügiloa taotlusele või asjaomase laeva tehnilise muutmise järgselt lisatakse taotlusele

| i) | tõend, et taotletava kalapüügiloa kehtivusaja eest on tehtud loatasu ettemakse; |
| --- | --- |

i)

tõend, et taotletava kalapüügiloa kehtivusaja eest on tehtud loatasu ettemakse;

| ii) | järgmiste isikute nimi, aadress ja kontaktandmed:






  — | kalalaeva omanik; |
| --- | --- | --- |

ii)

järgmiste isikute nimi, aadress ja kontaktandmed:

—

kalalaeva omanik;

| — | kalalaeva käitaja; |
| --- | --- |

—

kalalaeva käitaja;

| — | laeva kohalik agent, kui see on olemas; |
| --- | --- |

—

laeva kohalik agent, kui see on olemas;

| iii) | hiljutine värvifoto laevast külgvaates suuruses vähemalt 15 cm × 10 cm; |
| --- | --- |

iii)

hiljutine värvifoto laevast külgvaates suuruses vähemalt 15 cm × 10 cm;

| iv) | laeva merekõlblikkuse tunnistus; |
| --- | --- |

iv)

laeva merekõlblikkuse tunnistus;

| v) | laeva registreerimistunnistus; |
| --- | --- |

v)

laeva registreerimistunnistus;

| vi) | laeva sanitaartõend, mille on väljastanud ELi pädev ametiasutus; |
| --- | --- |

vi)

laeva sanitaartõend, mille on väljastanud ELi pädev ametiasutus;

| vii) | kalalaeva kontaktandmed (faks, e-post jne). |
| --- | --- |

vii)

kalalaeva kontaktandmed (faks, e-post jne).

Kui kehtiva protokolli raames uuendatakse kalapüügiluba laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, esitatakse koos uuendamistaotlusega üksnes loatasu ettemakse kinnitus.

3.   Loatasu ettemakse

Loatasu ettemakse summa on kehtestatud käesoleva lisa 2. liites esitatud teabelehes täpsustatud aastase määra alusel. Ettemakse sisaldab kõiki kohalikke ja riiklikke makse, välja arvatud sadamalõivud, randumislõivud, ümberlaadimis- ja teenustasud.

4.   Kalapüügiloaga laevade ajutine nimekiri

Pärast püügiloa taotluste kättesaamist koostab riiklik kalanduskontrolli asutus viivitamatult ajutise nimekirja iga kategooria all luba taotlenud laevadest. Mosambiigi pädev ametiasutus saadab kõnealuse nimekirja viivitamata ELile.

EL edastab ajutise nimekirja laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui ELi ametid on suletud, võib Mosambiik saata ajutise nimekirja otse laevaomanikule või tema agendile ja edastada sellekohase koopia ELile.

5.   Kalapüügiloa väljastamine

Iga laeva kalapüügiluba väljastatakse laevaomanikule või tema agendile 15 päeva jooksul pärast pädeva ametiasutuse poolt täieliku taotluse kättesaamist. Kalapüügiloa koopia saadetakse viivitamata ELi delegatsioonile.

6.   Kalapüügiloaga laevade nimekiri

Pärast kalapüügiloa väljastamist koostab riiklik kalanduskontrolli asutus viivitamata iga laevakategooria kohta lõpliku nimekirja laevadest, kellel on lubatud Mosambiigi kalapüügipiirkonnas kala püüda. Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata ELile ja see asendab eespool osutatud ajutise nimekirja.

7.   Kalapüügiloa kehtivusaeg

Kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta ning neid võib pikendada.

Kehtivusaja alguse kindlaksmääramiseks käsitatakse aastase kehtivusajana

| i) | protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini; |
| --- | --- |

i)

protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini;

| ii) | seejärel iga täielikku kalendriaastat; |
| --- | --- |

ii)

seejärel iga täielikku kalendriaastat;

| iii) | protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni; |
| --- | --- |

iii)

protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni;

| iv) | protokolli esimesel ja viimasel aastal tuleks loatasu ettemakse arvutada põhimõttel pro rata temporis. |
| --- | --- |

iv)

protokolli esimesel ja viimasel aastal tuleks loatasu ettemakse arvutada põhimõttel pro rata temporis.

8.   Pardadokumendid

Mosambiigi vetes või Mosambiigi sadamas olles peavad laeva pardal olema kogu aeg järgmised dokumendid:

| a) | kalapüügiluba; |
| --- | --- |

a)

kalapüügiluba;

| b) | kalalaeva lipuriigi pädeva ametiasutuse väljastatud dokumendid, milles on osutatud






  — | laeva registreerimisnumber ja laeva registreerimistunnistus; |
| --- | --- | --- |

b)

kalalaeva lipuriigi pädeva ametiasutuse väljastatud dokumendid, milles on osutatud

—

laeva registreerimisnumber ja laeva registreerimistunnistus;

| — | Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni Torremolinose konventsiooniga ette nähtud vastavussertifikaat; |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni Torremolinose konventsiooniga ette nähtud vastavussertifikaat;

| c) | kalalaeva üldplaani ajakohased kinnitatud joonised ja kirjeldused ning eelkõige kalalaeva kalatrümmide arv ja nende ladustamismaht kuupmeetrites; |
| --- | --- |

c)

kalalaeva üldplaani ajakohased kinnitatud joonised ja kirjeldused ning eelkõige kalalaeva kalatrümmide arv ja nende ladustamismaht kuupmeetrites;

| d) | kalalaeva lipuriigi pädeva ametiasutuse kinnitatud tõend, milles on kirjeldatud muudatused ja nende iseloom, juhul kui kalalaeva omadusi on mis tahes viisil muudetud seoses laeva üldpikkuse, registreeritud kogutonnaaži, peamasina või -masinate võimsuse (hj) või lastimahutavusega; |
| --- | --- |

d)

kalalaeva lipuriigi pädeva ametiasutuse kinnitatud tõend, milles on kirjeldatud muudatused ja nende iseloom, juhul kui kalalaeva omadusi on mis tahes viisil muudetud seoses laeva üldpikkuse, registreeritud kogutonnaaži, peamasina või -masinate võimsuse (hj) või lastimahutavusega;

| e) | kui kalalaev on varustatud jahutatud või külmutatud merevee tankidega, siis lipuriigi pädeva ametiasutuse kinnitatud tõend, milles on esitatud tankide mahutavus kuupmeetrites; |
| --- | --- |

e)

kui kalalaev on varustatud jahutatud või külmutatud merevee tankidega, siis lipuriigi pädeva ametiasutuse kinnitatud tõend, milles on esitatud tankide mahutavus kuupmeetrites;

| f) | kalalaevale välja antud luba püüda kala lipuriigi jurisdiktsiooni alt väljas asuvates vetes; |
| --- | --- |

f)

kalalaevale välja antud luba püüda kala lipuriigi jurisdiktsiooni alt väljas asuvates vetes;

| g) | koopia Mosambiigi kalandusseadusest (Law nr. 3/90) ja merekalanduse eeskirjadest (REPMAR Decree nr 43/2003). |
| --- | --- |

g)

koopia Mosambiigi kalandusseadusest (Law nr. 3/90) ja merekalanduse eeskirjadest (REPMAR Decree nr 43/2003).

9.   Kalapüügiloa edasiandmine

Kalapüügiluba väljastatakse konkreetsele laevale ning see ei ole üleantav.

Tõestatud vääramatu jõu korral võib ELi taotlusel laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule samade omadustega laevale või asenduslaevale antud uue kalapüügiloaga, tasumata selle eest uut ettemakset. Sellisel juhul võetakse IV peatükis osutatud tuunikülmutusseinerite ja pinnaõngejadalaevade kalapüügiloa tasude puhul arvesse kahe laeva kogupüüki Mosambiigi kalapüügipiirkonnas.

Üleandmiseks tagastab laevaomanik või tema agent Mosambiigis asendamist vajava kalapüügiloa ja Mosambiik annab võimalikult kiiresti välja asenduspüügiloa. Asenduspüügiluba antakse laevaomanikule või tema agendile välja viivitamata pärast asendamist vajava kalapüügiloa tagastamist. Asenduspüügiluba jõustub asendamist vajava kalapüügiloa tagastamise päeval.

Mosambiik ajakohastab kalapüügiloaga laevade nimekirja võimalikult kiiresti. Uus nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile.

10.   Abilaevad

Abilaevadele antakse luba vastavalt Mosambiigi õigusaktide sätetele ja tingimustele.

Abilaevade puhul kohaldatav aastane loatasu on 3 580 eurot aastas.

Mosambiigi pädevad ametiasutused edastavad komisjonile ELi Mosambiigi delegatsiooni vahendusel regulaarselt väljavõtte selliselt väljastatud lubadest.

III   PEATÜKK

TEHNILISED MEETMED

Kalapüügiluba omavate laevade suhtes kohaldatavad tehnilised meetmed seoses püügipiirkonna, püügivahendite ja täiendava püügiga on määratud püügikategooriate kaupa kindlaks käesoleva lisa 2. liites esitatud teabelehes.

Laevad järgivad Mosambiigi kalandusalaseid õigusakte ja kõiki India Ookeani Tuunikomisjoni vastu võetud resolutsioone.

IV   PEATÜKK

PÜÜGIARUANDED

1.   Püügireisi mõiste

Käesoleva lisa kohaldamisel määratletakse ELi kalalaeva püügireisi kestus järgmiselt:

| — | ajavahemik laeva Mosambiigi kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni sellest lahkumiseni või |
| --- | --- |

—

ajavahemik laeva Mosambiigi kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni sellest lahkumiseni või

| — | ajavahemik laeva Mosambiigi kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni ümberlaadimiseni sadamas ja/või lossimiseni Mosambiigis. |
| --- | --- |

—

ajavahemik laeva Mosambiigi kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni ümberlaadimiseni sadamas ja/või lossimiseni Mosambiigis.

2.   Püügipäevik

Lepingu raames kala püüdva ELi laeva kapten peab India Ookeani Tuunikomisjoni püügipäevikut, mille näidis iga püügikategooria kohta on esitatud käesoleva lisa 3. liites.

Püügipäevik peab vastama Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonile 08/04 õngejadalaevade kohta ja resolutsioonile 10/03 seinnoodalaevade kohta.

Kapten täidab püügipäevikut iga päeva kohta, mil laev asub Mosambiigi kalapüügipiirkonnas.

Kapten teeb püügipäevikusse iga päev sissekande, määrates kindlaks iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. Iga peamise liigi puhul märgib kapten ära ka kaaspüügi.

Püügipäevik täidetakse loetavalt, trükitähtedega ja selle allkirjastab laeva kapten.

Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten.

3.   Püügiaruanded

Kapten annab laeva püügist aru, esitades Mosambiigile püügipäevikud ajavahemiku kohta, mil laev viibis Mosambiigi kalapüügipiirkonnas.

Püügipäevikud edastatakse järgmise korra kohaselt:

| i) | Mosambiigi sadamasse sisenemisel esitatakse iga püügipäeviku originaal Mosambiigi kohalikule esindajale, kes kinnitab kirjalikult selle kättesaamist; püügipäeviku koopia antakse Mosambiigi inspekteerimisrühmale; |
| --- | --- |

i)

Mosambiigi sadamasse sisenemisel esitatakse iga püügipäeviku originaal Mosambiigi kohalikule esindajale, kes kinnitab kirjalikult selle kättesaamist; püügipäeviku koopia antakse Mosambiigi inspekteerimisrühmale;

| ii) | kui Mosambiigi kalapüügipiirkonnast lahkutakse ilma eelnevalt Mosambiigi sadamasse sisenemata, saadetakse iga püügipäeviku originaal seitsme tööpäeva jooksul pärast mis tahes sadamasse saabumist ja igal juhul 15 tööpäeva jooksul pärast Mosambiigi püügipiirkonnast lahkumist |
| --- | --- |

ii)

kui Mosambiigi kalapüügipiirkonnast lahkutakse ilma eelnevalt Mosambiigi sadamasse sisenemata, saadetakse iga püügipäeviku originaal seitsme tööpäeva jooksul pärast mis tahes sadamasse saabumist ja igal juhul 15 tööpäeva jooksul pärast Mosambiigi püügipiirkonnast lahkumist

| a) | e-posti teel riikliku kalanduskontrolli asutuse antud e-posti aadressile; |
| --- | --- |

a)

e-posti teel riikliku kalanduskontrolli asutuse antud e-posti aadressile;

| b) | või faksi teel riikliku kalanduskontrolli asutuse antud numbrile; |
| --- | --- |

b)

või faksi teel riikliku kalanduskontrolli asutuse antud numbrile;

| c) | või kirja teel riiklikule kalanduskontrolli asutusele. |
| --- | --- |

c)

või kirja teel riiklikule kalanduskontrolli asutusele.

Lepinguosalised määravad alates 1. jaanuarist 2012 kehtima hakkava elektroonilise edastuse korra, mida kasutada elektroonilisel püügipäevikul põhinevate püügi ja aruandeandmete edastamiseks; seejärel kavandavad lepinguosalised protokolli rakendamise ja püügiaruannete paberversiooni asendamise elektroonilisega alates 1. juulist 2012.

Kapten saadab kõikide püügipäevikute koopia ELile ja laeva lipuriigi pädevale ametiasutusele. Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadalaevade puhul saadab kapten kõikide püügipäevikute koopia instituudile Instituto Nacional de Investigação Pesqueira (IIP) ja ühele järgmistest teadusinstituutidest:

| i) | Institut de recherche pour le développement (IRD); |
| --- | --- |

i)

Institut de recherche pour le développement (IRD);

| ii) | Instituto Español de Oceanografía (IEO); |
| --- | --- |

ii)

Instituto Español de Oceanografía (IEO);

| iii) | IPIMAR (Instituto Português de Investigação Maritima). |
| --- | --- |

iii)

IPIMAR (Instituto Português de Investigação Maritima).

Kui laev pöördub oma kalapüügiloa kehtivusajal Mosambiigi kalapüügipiirkonda tagasi, siis koostatakse uus püügiaruanne.

Kui püügiaruannete kohta kehtivaid sätteid ei ole arvesse võetud, võib Mosambiik peatada asjaomase laeva kalapüügiloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja karistada laevaomanikku kehtivate siseriiklike õigusaktide asjaomaste sätete kohaselt. Korduva rikkumise puhul võib Mosambiik kalapüügiloa uuendamisest keelduda. Mosambiik teavitab viivitamata ELi kõikidest kõnealuses kontekstis kohaldatavatest sanktsioonidest.

4.   Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadalaevade loatasude lõplik arvestus

Võttes aluseks eespool nimetatud teadusinstituutide kinnitatud püügiaruanded, määrab EL iga tuunipüügiseineri ja pinnaõngejadalaeva puhul kindlaks eelnenud kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate loatasude lõpliku arvestuse.

EL edastab kõnealuse lõpliku arvestuse Mosambiigile ja laevaomanikule enne jooksva aasta 31. juulit. Mosambiik võib esitada dokumentaalsete tõendite põhjal lõpliku arvestuse kohta vastuväite 30 tööpäeva jooksul alates selle edastamisest. Eriarvamuste korral pöörduvad lepinguosalised ühiskomisjoni poole. Kui Mosambiik ei ole 30 tööpäeva jooksul vastuväidet esitanud, loetakse lõplik arvestus vastuvõetuks.

Kui lõplik arvestus on suurem kui kindlaksmääratud loatasu, mis tasuti ettemaksuna kalapüügiloa saamiseks, maksab laevaomanik puuduva summa Mosambiigile jooksva aasta 30. septembriks. Kui lõplik arvestus on väiksem kui kindlaksmääratud loatasu, ei ole laevaomanikul õigus ülejäävat summat tagasi saada.

V   PEATÜKK

LOSSIMINE JA ÜMBERLAADIMINE

Ümberlaadimine merel keelatud. Kõiki sadamas toimuvaid ümberlaadimisprotsesse jälgitakse Mosambiigi kalandusinspektorite juuresolekul.

Lossida või ümberlaadida sooviva ELi laeva kapten peab vähemalt 48 tunni jooksul enne lossimist või ümberlaadimist teatama Mosambiigile järgmised andmed:

| a) | lossida või ümberlaadida sooviva kalalaeva nimi ja number India Ookeani Tuunikomisjoni kalalaevade registris; |
| --- | --- |

a)

lossida või ümberlaadida sooviva kalalaeva nimi ja number India Ookeani Tuunikomisjoni kalalaevade registris;

| b) | lossimis- või ümberlaadimissadam; |
| --- | --- |

b)

lossimis- või ümberlaadimissadam;

| c) | lossimise või ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

c)

lossimise või ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg;

| d) | iga lossitava või ümberlaaditava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna); |
| --- | --- |

d)

iga lossitava või ümberlaaditava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna);

| e) | ümberlaadimise puhul vastuvõtva laeva nimi. |
| --- | --- |

e)

ümberlaadimise puhul vastuvõtva laeva nimi.

Vastuvõtvate laevade puhul teatab vastuvõtva laeva kapten mitte hiljem kui 24 tundi enne ümberlaadimise alustamist ja ümberlaadimise lõpetamisel Mosambiigi ametiasutustele tema laevale ümberlaaditava tuuni ja tuunilaadsete liikide kogused ning täidab ja esitab ümberlaadimisdeklaratsiooni 24 tunni jooksul Mosambiigi ametiasutustele.

Ümberlaadimise teostamiseks peab olema eelnev luba, mille Mosambiik on kaptenile või tema agendile väljastanud 24 tunni jooksul pärast eespool nimetatud teatamist. Ümberlaadimine peab toimuma Mosambiigi selleks ettenähtud sadamas.

Mosambiigis toimuva ümberlaadimise teostamiseks kindlaks määratud kalasadamad on Maputo, Beira ja Nacala (India Ookeani Tuunikomisjonile resolutsiooniga 10/11 teatatud PSME nõudmistele vastavad sadamad).

Mosambiigi sadamas lossivad ELi laevad püüavad anda oma kaaspüügi kohalike töötlemisettevõtete käsutusse kohaliku turuhinnaga. ELi kalandusettevõtjate soovi korral esitavad Mosambiigi ametiasutused kohalike töötlemisettevõtete nimekirja ja kontaktandmed.

Kui kõnealuseid sätteid ei täideta, rakendatakse Mosambiigi kehtivate õigusaktidega ette nähtud sanktsioone.

VI   PEATÜKK

KONTROLL

1.   Kalapüügi piirkonda sisenemine ja sealt lahkumine

Igast kalapüügiloaga ELi laeva Mosambiigi kalapüügipiirkonda sisenemisest ja sealt lahkumisest tuleb Mosambiiki teavitada kolme tunni jooksul alates sisenemisest või lahkumisest.

Sisenemist või lahkumist teavitamisel edastab laev eelkõige

| i) | kuupäeva, kellaaja ja kavandatud piiriületuspunkti; |
| --- | --- |

i)

kuupäeva, kellaaja ja kavandatud piiriületuspunkti;

| ii) | iga pardal hoitava sihtliigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; |
| --- | --- |

ii)

iga pardal hoitava sihtliigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

| iii) | iga pardal hoitava kaaspüütud liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; |
| --- | --- |

iii)

iga pardal hoitava kaaspüütud liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

| iv) | iga merre tagasiheidetud kaaspüütud liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. |
| --- | --- |

iv)

iga merre tagasiheidetud kaaspüütud liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna.

Teavitus edastatakse lisa 4. liites esitatud vormi kasutades eelistatavalt e-postiga või selle puudumisel faksi teel Mosambiigi teatatud e-posti aadressile, telefoninumbrile või faksinumbrile. Mosambiik saadab viivitamata e-posti või faksi teel vastu kättesaamisteate.

Mosambiik teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja ELi e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest.

Iga Mosambiigi kalapüügipiirkonnas püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole eelnevalt oma kohalolekust teatanud, käsitatakse kalapüügiloata laevana.

Iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Mosambiigis kehtivate kalandusalaste õigusaktidega ettenähtud karistusi ja sanktsioone.

Püügipiirkonda sisenemise, sellest väljumise ja püügi aruandeid tuleb hoida pardal vähemalt aasta, arvestatuna aruande esitamise kuupäevast.

2.   Perioodilise püügi aruanded

Kui ELi laev püüab kala Mosambiigi vetes, peab kalapüügiluba omava ELi laeva kapten teatama Mosambiigi ametiasutusele iga kolme päeva järel Mosambiigi kalapüügipiirkonnas püütud kogused. Esimene püügideklaratsioon tuleb esitada viis päeva pärast Mosambiigi kalapüügipiirkonda sisenemist.

Esitades iga viie päeva järel oma perioodilise püügi aruanded, peab laev teatama eelkõige

| i) | kuupäeva, aja ja asukoha aruande esitamisel; |
| --- | --- |

i)

kuupäeva, aja ja asukoha aruande esitamisel;

| ii) | iga viie päeva jooksul püütud ja pardal hoitava sihtliigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; |
| --- | --- |

ii)

iga viie päeva jooksul püütud ja pardal hoitava sihtliigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

| iii) | iga viie päeva jooksul pardal hoitava kaaspüügi liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; |
| --- | --- |

iii)

iga viie päeva jooksul pardal hoitava kaaspüügi liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

| iv) | iga viie päeva jooksul merre tagasiheidetud kaaspüügi liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; |
| --- | --- |

iv)

iga viie päeva jooksul merre tagasiheidetud kaaspüügi liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

| v) | toote esitusviisi; |
| --- | --- |

v)

toote esitusviisi;

| vi) | tuunipüügiseinerid:






  — | edukate noodatõmmete arv peibutuspüügivahendiga püügi puhul pärast viimast aruannet, |
| --- | --- | --- |

vi)

tuunipüügiseinerid:

—

edukate noodatõmmete arv peibutuspüügivahendiga püügi puhul pärast viimast aruannet,

| — | edukate noodatõmmete arv vaba püügi puhul pärast viimast aruannet, |
| --- | --- |

—

edukate noodatõmmete arv vaba püügi puhul pärast viimast aruannet,

| — | ebaõnnestunud noodatõmmete arv; |
| --- | --- |

—

ebaõnnestunud noodatõmmete arv;

| vii) | tuunipüügi õngejadalaevad:






  — | noodatõmmete arv pärast viimast aruannet, |
| --- | --- | --- |

vii)

tuunipüügi õngejadalaevad:

—

noodatõmmete arv pärast viimast aruannet,

| — | pärast viimast aruannet vette lastud konksude arv. |
| --- | --- |

—

pärast viimast aruannet vette lastud konksude arv.

Teavitus edastatakse lisa 5. liites esitatud vormingus eelistatavalt e-postiga või selle puudumisel faksi teel Mosambiigi teatatud e-posti aadressile või telefoninumbrile. Mosambiik teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja ELi e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest.

Iga Mosambiigi kalapüügipiirkonnas püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole esitanud oma viiepäevast perioodilist püügiaruannet, käsitatakse kalapüügiloata laevana. Iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Mosambiigis kalandusalaste õigusaktidega ettenähtud karistusi ja sanktsioone.

Perioodilist püügiaruannet tuleb hoida pardal vähemalt aasta, arvestatuna aruande esitamise kuupäevast.

3.   Inspekteerimine merel

Kalapüügiluba omavate Mosambiigi laevade inspekteerimist merel Mosambiigi kalapüügipiirkonnas teostavad Mosambiigi laevad ja inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav.

Enne pardale tulekut teavitavad Mosambiigi inspektorid ELi laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Inspekteerimist teostavad kalandusinspektorid, kes peavad enne inspekteerimise alustamist esitama tõendi oma isiku ja inspektori ameti kohta.

Volitatud inspektorid jäävad ELi laeva pardale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile.

Iga inspekteerimise lõpus koostavad volitatud inspektorid inspekteerimisaruande. ELi laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja ELi laeva kapten.

Volitatud inspektorid annavad enne laevalt lahkumist ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Rikkumise korral tuleks rikkumisteatise koopia esitada VIII peatüki kohaselt ka ELile.

4.   Kalapüügieelne teavitamine ja kalapüügieelne inspekteerimine

Igal kalendriaastal ja enne kalapüügitegevuse alustamist tuleb 33 % Mosambiigi vetes kalapüügiluba omavatest ELi laevadest Mosambiigi sadamasse kalapüügieelseks teavitamiseks ja kalapüügieelseks inspekteerimiseks.

Mosambiigi ametiasutused edastavad laevaomanikele nende laevade nimekirja, mis peavad enne kalapüügi algust inspekteerimise läbima, mille koopia edastatakse ELile. Nimekirjas loetletud laevadele antakse kalapüügiluba vahetult pärast sadamas toimunud inspekteerimist.

Inspekteerimise ajakavast ja selleks valitud sadamast peaks laevaomanik teavitama Mosambiigi ametiasutusi 72 tundi ette. Inspekteerimine toimub 24 tunni jooksul pärast saabumist valitud sadamasse, milleks on Maputo, Beira või Nacala.

Mosambiik võib lubada ELil osaleda sadamas teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana.

ELi laeva kapten lubab Mosambiigi inspektoritel oma tööülesandeid täita.

Iga inspekteerimise lõpus koostavad Mosambiigi inspektorid inspekteerimisaruande. ELi laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid.

Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja ELi laeva kapten.

Mosambiigi inspektorid annavad inspekteerimise lõpus ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Mosambiik edastab inspekteerimisaruande koopia ELile kaheksa päeva jooksul pärast inspekteerimist.

5.   Lossimise ja ümberlaadimise puhul sadamas teostatav inspekteerimine

Mosambiigi kalapüügipiirkonnas püütud saaki lossiva või ümberlaadiva ELi laeva inspekteerimist Mosambiigi sadamas teostavad Mosambiigi inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav.

Enne inspekteerimise alustamist peavad inspektorid esitama tõendi oma isiku ja inspektori ameti kohta. Mosambiigi inspektorid jäävad ELi laeva pardale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks ja teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle lossimis- või ümberlaadimisoperatsioonile ja lastile.

Iga inspekteerimise lõpus koostavad inspektorid inspekteerimisaruande. ELi laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja ELi laeva kapten.

Mosambiigi inspektorid annavad inspekteerimise lõpus ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia.

VII   PEATÜKK

SATELLIITSEIRESÜSTEEM (VMS)

1.   Laevade asukohateated – VMS-süsteem

Kalapüügiloaga ELi laevad peavad olema varustatud satelliitseiresüsteemiga (Vessel Monitoring System – VMS), mille abil edastatakse nende asukoht iga tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (Fisheries Monitoring Center – FMC).

Iga asukohateade peab sisaldama

| a) | laeva tunnusandmeid; |
| --- | --- |

a)

laeva tunnusandmeid;

| b) | kalalaeva viimati määratud geograafilist asukohta (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %; |
| --- | --- |

b)

kalalaeva viimati määratud geograafilist asukohta (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %;

| c) | asukohateate registreerimise kuupäeva ja kellaaega; |
| --- | --- |

c)

asukohateate registreerimise kuupäeva ja kellaaega;

| d) | laeva kiirust ja kurssi. |
| --- | --- |

d)

laeva kiirust ja kurssi.

Iga asukohateade peab olema esitatud käesoleva lisa 5. liites osutatud vormingus.

Esimene Mosambiigi kalapüügipiirkonnas registreeritud asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT”. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS”, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Mosambiigi kalapüügipiirkonnast väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI”. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateateid registreeritakse turvaliselt ning neid säilitatakse kolme aasta jooksul.

2.   Teabe edastamine laeva poolt satelliitseiresüsteemi rikke korral

Kapten tagab, et tema laeva satelliitseiresüsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele.

Rikkis satelliitseiresüsteemiga ELi laevadel ei ole lubatud Mosambiigi kalapüügipiirkonda siseneda.

Kui satelliitseiresüsteem läheb rikki siis, kui laev on Mosambiigi kalapüügipiirkonnas juba kala püüdmas, parandatakse laeva satelliitseiresüsteem püügireisi lõpul või asendatakse see kümne päeva jooksul. Pärast kõnealust tähtaega ei lubata laeval enam Mosambiigi kalapüügipiirkonnas kala püüda.

Laevad, mis püüavad Mosambiigi kalapüügipiirkonnas kala rikkis satelliitseiresüsteemiga, peavad edastama oma asukohateated lipuriigi ja Mosambiigi kalapüügiseirekeskusele e-postiga või faksi teel vähemalt iga kahe tunni järel, lisades kõik kohustuslikud andmed.

3.   Asukohateadete turvaline edastamine Mosambiigile

Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Mosambiigi kalapüügiseirekeskusele. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Mosambiik vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist vahetult kursis nende aadresside muutumisega.

Asukohateateid edastatakse lipuriigi kalapüügiseirekeskuse ja Mosambiigi vahel elektrooniliselt vastavalt turvalisele teabevahetussüsteemile.

Mosambiigi kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi kõikidest katkestustest kalapüügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud kalapüügipiirkonnast lahkumisest.

4.   Teabevahetussüsteemi tõrked

Mosambiik tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi kalapüügiseirekeskuse seadmetega, ja teavitab ELi viivitamata kõikidest riketest teabevahetussüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. Võimaliku erimeelsuse puhul pöördutakse ühiskomitee poole.

Laeva satelliitseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse Mosambiigi kehtivate õigusaktidega ettenähtud karistusi.

5.   Asukohateate sageduse läbivaatamine

Kui dokumentaalsete tõenditega õnnestub tõestada rikkumist, võib Mosambiik taotleda, saates taotluse koopia ELile, et lipuriigi kalapüügiseirekeskus vähendaks laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks kolmekümneminutilistele intervallidele. Mosambiik peab edastama dokumentaalsed tõendid lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja ELile. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus saadab Mosambiigile viivitamata asukohateate, kasutades uut sagedust.

Mosambiigi kalapüügiseirekeskus teavitab lipuriigi järelevalvekeskust ja Euroopa Komisjoni inspektsioonijärgselt viivitamata inspektsiooni lõppemisest.

Kui kindlaksmääratud uurimisperiood on lõppenud, teavitab Mosambiik lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi võimalikust edaspidisest seirest.

VIII   PEATÜKK

RIKKUMISED

Protokolli sätete ja eeskirjade, elusressursside kaitse- ja majandamiseeskirjade või Mosambiigi õigusaktide täitmata jätmist võib karistada trahvi, laeva kalapüügiloa peatamise, kehtetuks tunnistamise või uuendamata jätmisega.

1.   Rikkumiste menetlemine

Käesoleva lisa sätete kohaselt kalapüügiluba omava ELi laeva poolt Mosambiigi kalapüügipiirkonnas teostatud mis tahes rikkumine peab olema märgitud (inspekteerimis)aruandes.

Pardal toimuval inspekteerimisel ei piira inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt laevaomaniku õigust kaitsele talle süüks pandud rikkumise korral. Kui kapten keeldub inspekteerimisaruande allkirjastamisest, kirjutab ta inspekteerimisaruandesse oma keeldumise põhjused märkusega „allkirjastamisest keeldumine”.

Mis tahes rikkumise puhul, mille on Mosambiigi kalapüügipiirkonnas pannud toime kalapüügiluba omav ELi laev, saadetakse rikkumise määratlus ja kapteni või kalandusettevõtja suhtes sellisel juhul kohaldatavad karistused vastavalt Mosambiigi kalandusalastes õigusaktides sätestatud korrale otse laevaomanikule. Teatise koopia saadetakse laeva lipuriigile ja ELile 72 tunni jooksul.

2.   Laeva kinnipidamine

Kui see on Mosambiigi kehtivate õigusaktidega rikkumise korral ette nähtud, võib rikkumise puhul sundida mis tahes ELi laeva kalapüügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma tagasi Mosambiigi sadamasse.

Mosambiik teatab ELile 24 tunni jooksul kalapüügiloaga ELi laeva mis tahes põhjusel kinnipidamisest. Teatises esitatakse aresti ja/või kinnipidamise põhjused.

Laeva, kapteni, meeskonna ja laeva lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui Mosambiik on määranud uurimisega tegeleva ametniku ja on toimunud nõupidamine, mille Mosambiik korraldab ELi taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast eespool osutatud teabe saamist, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva kinnipidamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda laeva lipuriigi ja laevaomaniku esindaja.

3.   Karistused rikkumiste eest – kokkuleppemenetlus

Rikkumise eest kohaldatava karistuse määrab Mosambiik kehtivate siseriiklike õigusaktide sätete kohaselt.

Kui laevaomanik ei nõustu trahviga, teostatakse enne kohtumenetluse alustamist Mosambiigi ametiasutuste ja ELi laeva vahel kokkuleppemenetlus sõbraliku lahenduse leidmiseks. Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võib osaleda laeva lipuriigi esindaja. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt 72 tundi päeva pärast laeva kinnipidamisest teatamist.

4.   Kohtumenetlus – pangatagatis

Kui eespool osutatud kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumisjuhtum kaevatakse pädevasse kohtusse, hoiustab rikkumise toime pannud laeva omanik Mosambiigi osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Mosambiik, nii et see kataks laeva kinnipidamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi hüvitusi. Pangatagatist ei saa vabastada enne kohtumenetluse lõppu.

Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule

| a) | täies ulatuses, kui ühtegi karistust ei määratud; |
| --- | --- |

a)

täies ulatuses, kui ühtegi karistust ei määratud;

| b) | summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist. |
| --- | --- |

b)

summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist.

Mosambiik teavitab ELi kohtumenetluse tulemustest kaheksa päeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist.

5.   Laeva ja meeskonna vabastamine

Laeval ja selle meeskonnal lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate trahvisummade maksmist või pärast pangatagatise esitamist.

IX   PEATÜKK

MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE

1.   Töölevõetavate meremeeste arv

Kalandustegevuseks Mosambiigi kalapüügipiirkonnas võtavad ELi ookeani-tuunipüügiseinerid tööle vähemalt kaks Mosambiigi kvalifitseeritud meremeest laeva kohta. Õngejadalaevad võtavad tööle vähemalt ühe Mosambiigi kvalifitseeritud meremehe laeva kohta.

ELi laevaomanikud annavad omapoolse panuse täiendavate Mosambiigi meremeeste töölevõtmiseks.

Kui ühtegi Mosambiigi meremeest ei ole mis tahes põhjusel pardale võetud, maksavad ELi laevaomanikud kindlaksmääratud summa, mis vastab arvule, mis on saadud laeva Mosambiigi kalapüügipiirkonnas viibitud püügipäevade korrutamisel päeva kohta kehtestatud summaga, milleks on 30 eurot meremehe, laeva ja päeva kohta. Kindlaksmääratud summa makstakse Mosambiigi ametiasutustele hiljemalt sama aasta 31. detsembriks.

Seda summat kasutatakse Mosambiigi meremeeste/kalameeste koolitamiseks ja see makstakse Mosambiigi ametiasutuste määratud arvelduskontole.

2.   Võimalus vabalt meremehi valida

Mosambiigil on nimekiri Mosambiigi kvalifitseeritud meremeestest, keda võidakse ELi laevadele tööle võtta.

Laevaomanik või tema agent valib sellest nimekirjast oma laevale tööle võetavad meremehed ja teavitab Mosambiiki nende kandmisest munsterrolli.

3.   Meremeeste lepingud

Töölepingu koostavad laevaomanik või tema agent ja meremees, keda esindab vajadusel ametiühing koostöös Mosambiigiga. Töölepingus määratakse eelkõige kindlaks pardale võtmise kuupäev ja sadam.

Lepingud tagavad meremeestele Mosambiigis kohaldatava sotsiaalkindlustuse, sealhulgas elukindlustuse ning ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustuse.

Allakirjutanud saavad lepingu koopia.

Mosambiigi meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) deklaratsioonis sätestatud tööalaseid põhiõigusi. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tõhusat tunnustamist ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamist.

4.   Meremeeste töötasu

Mosambiigi meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasu määratakse kindlaks enne kalapüügiloa väljastamist ning laevaomaniku ja tema Mosambiigi agendi vastastikusel kokkuleppel.

Töötasu ei tohi olla madalam Mosambiigi laevameeskondade omast ega ILO standarditest.

5.   Meremeeste kohustused

Meremees esitleb end lepingus sätestatud töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile. Kapten teatab meremehele pardale võtmise kuupäeva ja kellaaja. Kui meremees loobub või töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, loetakse meremehe tööleping kehtetuks ja laevaomanik vabaneb automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta. Sellisel juhul ei kanna laevaomanik rahalist karistust ega pea tasuma hüvitist.

X   PEATÜKK

1.   Püügitegevuse vaatlemine

Iga Mosambiigis kalapüügiluba omav ELi laev panustab kalandusalaste vaatlejate programmi 300 eurot, mis tuleb maksta pädeva ametiasutuse eri arvelduskontole kalapüügiloa taotlemisel. Seda fondi kasutatakse vaatlejate programmi haldus- ja juhtimiskulude katmiseks.

Vaatlejate programm vastab India Ookeani Tuunikomisjoni vastuvõetud resolutsioonide sätetele.

2.   Määratud laevad ja vaatlejad

Mosambiigi ametiasutused koostavad nende laevade nimekirja, kelle pardale on määratud võtta vaatleja. Nimekirja ajakohastatakse ja see edastatakse Euroopa Komisjonile niipea, kui see on koostatud.

Mosambiigi ametiasutused teatavad asjaomastele laevaomanikele nende laeva pardale määratud vaatlejate nimed hiljemalt 15 päeva enne vaatleja pardalemineku kavandatavat kuupäeva.

Vaatlejate pardalviibimine ei tohi ületada tema ülesannete teostamiseks vajalikku ajavahemikku.

3.   Vaatleja töötasu

Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab Mosambiigi ametiasutus.

4.   Pardalevõtmise tingimused

Vaatleja pardalevõtmise tingimused, eelkõige pardalviibimise aeg, määratakse kindlaks laevaomaniku või tema agendi ja Mosambiigi ühisel kokkuleppel.

Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja majutamine pardal oleneb siiski laeva tehnilisest ehitusest.

Vaatleja majutus- ja söögikulud pardal katab laevaomanik.

Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline turvalisus ja üldine heaolu.

Vaatlejatele antakse juurdepääs kõikidele nende kohustuste täitmiseks vajalikele vahenditele. Neil on juurdepääs sidevahenditele ja pardal olevatele mis tahes dokumentidele, laeva püügitegevusega seotud dokumentidele, eelkõige püügipäevikule, töötlemispäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis seonduvad otseselt nende töökohustustega.

5.   Vaatleja pardalevõtmine ja pardalt lahkumine

Vaatleja pardalevõtmine toimub laevaomaniku valitud sadamas.

Kümme päeva enne pardalevõtmist teatab laevaomanik või tema agent Mosambiigile vaatleja pardalevõtmise kuupäeva, kellaaja ja sadama. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud pardalevõtmise sadamasse jõudmiseks.

Kui vaatleja ei tule kohale pardalevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajale järgneva 12 tunni jooksul, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune vaatleja pardale võtta.

Laevaomanik võib sadamast lahkuda ja alustada püügitegevust.

Kui vaatleja ei lahku laevalt Mosambiigi sadamas, kannab laevaomanik kõik majutus- ja söögikulud selle aja jooksul, mil vaatleja ootab lendu kojusõiduks.

6.   Vaatleja ülesanded

Kogu pardal viibimise aja jooksul vaatleja

| a) | käitub nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust; |
| --- | --- |

a)

käitub nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust;

| b) | suhtub vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse; |
| --- | --- |

b)

suhtub vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse;

| c) | arvestab kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega. |
| --- | --- |

c)

arvestab kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega.

Vaatleja edastab laeva Mosambiigi kalapüügipiirkonnas viibimise kestel raadio, faksi või e-posti teel vähemalt üks kord nädalas oma vaatlusandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused ja mis tahes muud ametiasutuse nõutud andmed.

7.   Vaatleja aruanne

Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma vaatluste aruande laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia.

Vaatleja esitab oma aruande Mosambiigile, kes edastab selle koopia ELile 15 tööpäeva jooksul pärast vaatleja laevalt lahkumist.

KÄESOLEVA LISA LIITED

1)   1. liide– Kalapüügiloa taotluse vorm

2)   2. liide– Teabelehed

3)   3. liide– Püügipäevik

4)   4. liide– Sisenemisest/väljumisest teatamise vorm

5)   5. liide– Satelliitseiresüsteemi (VMS) asukohateate vorming

1. liide

KALAPÜÜGILOA TAOTLUSE VORM

Image

Image

2. liide

TEABELEHED

TEABELEHT: TUUNIPÜÜGISEINERID JA PINNAÕNGEJADALAEVAD

| Kalapüügi piirkond |
| --- |
| Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest.
  Geograafilised koordinaadid: vt allpool olevat tabelit |
| Lubatud püügivahend |
| Noot
  Pinnaõngejada |
| Kaaspüük |
| Kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonidega |
| Lubatud tonnaaž / loatasud |
| Kalapüügiloaga laevade arv | Ookeani tuunipüügiseinerid: 43
  Pinnaõngejadalaevad: 32 |
| Iga-aastane loatasu ettemakse | 5 100 eurot ookeani tuunipüügiseineri kohta 146 tonni pikka rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi eest
  4 100 eurot pinnaõngejadalaeva (kogutonnaaž üle 250 tonni) kohta 118 tonni pika rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi eest
  2 500 eurot pinnaõngejadalaeva (kogutonnaaž alla 250 tonni) kohta 72 tonni pika rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi eest |
| Täiendav loatasu | 35 eurot püütud tonni kohta |
| Mosambiigi meremehed |
| 30 eurot meremehe kohta, laeva kohta ja päeva kohta, kui pardalevõtmist ei toimu. |
| Vaatlejad (panus kalandusalaste vaatlejate programmi) |
| 300 eurot aastas laeva kohta |

Kalapüügi piirkond

Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest.

Geograafilised koordinaadid: vt allpool olevat tabelit

Lubatud püügivahend

Noot

Pinnaõngejada

Kaaspüük

Kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonidega

Lubatud tonnaaž / loatasud

Kalapüügiloaga laevade arv

Ookeani tuunipüügiseinerid: 43

Pinnaõngejadalaevad: 32

Iga-aastane loatasu ettemakse

5 100 eurot ookeani tuunipüügiseineri kohta 146 tonni pikka rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi eest

4 100 eurot pinnaõngejadalaeva (kogutonnaaž üle 250 tonni) kohta 118 tonni pika rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi eest

2 500 eurot pinnaõngejadalaeva (kogutonnaaž alla 250 tonni) kohta 72 tonni pika rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi eest

Täiendav loatasu

35 eurot püütud tonni kohta

Mosambiigi meremehed

30 eurot meremehe kohta, laeva kohta ja päeva kohta, kui pardalevõtmist ei toimu.

Vaatlejad (panus kalandusalaste vaatlejate programmi)

300 eurot aastas laeva kohta

Geograafilised koordinaadid:

| Punkt | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laiuskraad | 26°50′S | 26°00′S | 25°10′S | 24°45′S | 22°42′S | 21°34′S | 20°03′S | 16°38′S | 15°40′S | 11°50′S | 10°26′S |
| Pikkuskraad | 37°36′E | 38°15′E | 38°38′E | 38°24′E | 37°54′E | 37°30′E | 37°58′E | 41°18′E | 42°31′E | 41°45′E | 42°05′E |

Punkt

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

Laiuskraad

26°50′S

26°00′S

25°10′S

24°45′S

22°42′S

21°34′S

20°03′S

16°38′S

15°40′S

11°50′S

10°26′S

Pikkuskraad

37°36′E

38°15′E

38°38′E

38°24′E

37°54′E

37°30′E

37°58′E

41°18′E

42°31′E

41°45′E

42°05′E

3. liide

PÜÜGIPÄEVIK

4. liide

SISENEMISEST/VÄLJUMISEST TEATAMISE VORM

TEABEVAHETUSE ARUANDEVORM

SISENEMIS-/VÄLJUMISARUANDED

PERIOODILINE PÜÜGIARUANNE MOSAMBIIGI MAJANDUSVÖÖNDIS

Aruanded edastatakse pädevale ametiasutusele, st Mosambiigi riikliku kalandusameti juhtkonnale:

e-post: entryexitcatchmoz@gmail.com

(teine võimalus – faks: + 258 21 320 335)

Tähelepanu!

| — | Sisenemis- või väljumisaruanded tuleb saata eespool osutatud e-postile kolme tunni jooksul enne sündmust. |
| --- | --- |

—

Sisenemis- või väljumisaruanded tuleb saata eespool osutatud e-postile kolme tunni jooksul enne sündmust.

| — | Väljapüük tuleb esitada liikide kaupa ja eluskaalus. |
| --- | --- |

—

Väljapüük tuleb esitada liikide kaupa ja eluskaalus.

| — | Väljapüügi ühik peab olema kilogramm. |
| --- | --- |

—

Väljapüügi ühik peab olema kilogramm.

| — | Väljapüügi aruanne hõlmab nii sihtliike kui ka kaaspüügiliike. Allpool esitatud liikide nimekirja võib muuta olenevalt püütud liikidest. |
| --- | --- |

—

Väljapüügi aruanne hõlmab nii sihtliike kui ka kaaspüügiliike. Allpool esitatud liikide nimekirja võib muuta olenevalt püütud liikidest.

1.   Sisenemise aruandevorm (3 tunni jooksul enne sündmust)

Sisu tekst: laev (nimi) / SISSE

Laeva nimi:

Rahvusvaheline raadiokutsung:

Sisenemiskuupäev (pp/kk/aaaa):

Sisenemise kellaaeg (UTC):

Sisenemise asukoht (kraadid-minutid-sekundid):

Majandusvööndisse sisenemisel pardal olevate kalaliikide üldkogus

| | Kulduim-tuun (YFT) kg |
| --- | --- |

Kulduim-tuun (YFT) kg

| | Suursilm-tuun (BET) kg |
| --- | --- |

Suursilm-tuun (BET) kg

| | Vööttuun (SKJ) kg |
| --- | --- |

Vööttuun (SKJ) kg

| | Pikkuim-tuun (ALB) kg |
| --- | --- |

Pikkuim-tuun (ALB) kg

| | Marliin (MAR) kg |
| --- | --- |

Marliin (MAR) kg

| | Mõõkkala (SWO) kg |
| --- | --- |

Mõõkkala (SWO) kg

| | Lühikoon-odanina (SSP) kg |
| --- | --- |

Lühikoon-odanina (SSP) kg

| | Purikala (SFA) kg |
| --- | --- |

Purikala (SFA) kg

| | Sinihai (BSH) kg |
| --- | --- |

Sinihai (BSH) kg

| | Harilik heeringahai (POR) kg |
| --- | --- |

Harilik heeringahai (POR) kg

| | Makohaid (MAK) kg |
| --- | --- |

Makohaid (MAK) kg

| | Mõrtsukhai (TIG) kg |
| --- | --- |

Mõrtsukhai (TIG) kg

| | Krokodillhai (Pseudocarcharias kamoharai) (PSK) kg |
| --- | --- |

Krokodillhai (Pseudocarcharias kamoharai) (PSK) kg

| | Suursilm-rebashai (THR) kg |
| --- | --- |

Suursilm-rebashai (THR) kg

| | Pikkuim-hallhai (OCS) kg |
| --- | --- |

Pikkuim-hallhai (OCS) kg

| | Vasarhai (SPN) kg |
| --- | --- |

Vasarhai (SPN) kg

| | Muud hallhailased (CWZ) kg |
| --- | --- |

Muud hallhailased (CWZ) kg

| | Muud (täpsustage liik ja FAO kood) kg |
| --- | --- |

Muud (täpsustage liik ja FAO kood) kg

| | jne. |
| --- | --- |

jne.

2.   Väljumise aruandevorm (kolme tunni jooksul enne sündmust)

Sisu tekst: laev (nimi) / VÄLJA

Laeva nimi:

Rahvusvaheline raadiokutsung:

Väljumiskuupäev (pp/kk/aaaa):

Väljumise kellaaeg (UTC):

Väljumise asukoht (kraadid-minutid-sekundid):

Majandusvööndist väljumisel pardal olevate kalaliikide üldkogus

| | Kulduim-tuun (YFT) kg |
| --- | --- |

Kulduim-tuun (YFT) kg

| | Suursilm-tuun (BET) kg |
| --- | --- |

Suursilm-tuun (BET) kg

| | Vööttuun (SKJ) kg |
| --- | --- |

Vööttuun (SKJ) kg

| | Pikkuim-tuun (ALB) kg |
| --- | --- |

Pikkuim-tuun (ALB) kg

| | Marliin (MAR) kg |
| --- | --- |

Marliin (MAR) kg

| | Mõõkkala (SWO) kg |
| --- | --- |

Mõõkkala (SWO) kg

| | Lühikoon-odanina (SSP) kg |
| --- | --- |

Lühikoon-odanina (SSP) kg

| | Purikalad (SFA) kg |
| --- | --- |

Purikalad (SFA) kg

| | Sinihai (BSH) kg |
| --- | --- |

Sinihai (BSH) kg

| | Harilik heeringahai (POR) kg |
| --- | --- |

Harilik heeringahai (POR) kg

| | Makohaid (MAK) kg |
| --- | --- |

Makohaid (MAK) kg

| | Mõrtsukhai (TIG) kg |
| --- | --- |

Mõrtsukhai (TIG) kg

| | Krokodillhai (Pseudocarcharias kamoharai) (PSK) kg |
| --- | --- |

Krokodillhai (Pseudocarcharias kamoharai) (PSK) kg

| | Suursilm-rebashai (THR) kg |
| --- | --- |

Suursilm-rebashai (THR) kg

| | Pikkuim-hallhai (OCS) kg |
| --- | --- |

Pikkuim-hallhai (OCS) kg

| | Vasarhai (SPN) kg |
| --- | --- |

Vasarhai (SPN) kg

| | Muud hallhailased (CWZ) kg |
| --- | --- |

Muud hallhailased (CWZ) kg

| | Muud (täpsustage liik ja FAO kood) kg |
| --- | --- |

Muud (täpsustage liik ja FAO kood) kg

| | jne. |
| --- | --- |

jne.

3.   Iganädalane väljapüügiaruande vorm (iga kolme päeva järel, mil laev püüab kala Mosambiigi vetes)

Sisu tekst: laev (nimi) / WCR

Laeva nimi:

Rahvusvaheline raadiokutsung:

Aruande esitamise kuupäev (pp/kk/aaaa):

Aruande esitamise kellaaeg (UTC):

Aruande esitamise asukoht (kraadid-minutid-sekundid):

Väljapüük Mosambiigi majandusvööndis (kg)

| | Kulduim-tuun (YFT) kg |
| --- | --- |

Kulduim-tuun (YFT) kg

| | Suursilm-tuun (BET) kg |
| --- | --- |

Suursilm-tuun (BET) kg

| | Vööttuun (SKJ) kg |
| --- | --- |

Vööttuun (SKJ) kg

| | Pikkuim-tuun (ALB) kg |
| --- | --- |

Pikkuim-tuun (ALB) kg

| | Marliin (MAR) kg |
| --- | --- |

Marliin (MAR) kg

| | Mõõkkala (SWO) kg |
| --- | --- |

Mõõkkala (SWO) kg

| | Lühikoon-odanina (SSP) kg |
| --- | --- |

Lühikoon-odanina (SSP) kg

| | Purikalad (SFA) kg |
| --- | --- |

Purikalad (SFA) kg

| | Sinihai (BSH) kg |
| --- | --- |

Sinihai (BSH) kg

| | Harilik heeringahai (POR) kg |
| --- | --- |

Harilik heeringahai (POR) kg

| | Makohaid (MAK) kg |
| --- | --- |

Makohaid (MAK) kg

| | Mõrtsukhaid (TIG) kg |
| --- | --- |

Mõrtsukhaid (TIG) kg

| | Krokodillhai (Pseudocarcharias kamoharai) (PSK) kg |
| --- | --- |

Krokodillhai (Pseudocarcharias kamoharai) (PSK) kg

| | Suursilm-rebashai (THR) kg |
| --- | --- |

Suursilm-rebashai (THR) kg

| | Pikkuim-hallhai (OCS) kg |
| --- | --- |

Pikkuim-hallhai (OCS) kg

| | Vasarhai (SPN) kg |
| --- | --- |

Vasarhai (SPN) kg

| | Muud hallhailased (CWZ) kg |
| --- | --- |

Muud hallhailased (CWZ) kg

| | Muud (täpsustage liik ja FAO kood) |
| --- | --- |

Muud (täpsustage liik ja FAO kood)

| | jne. |
| --- | --- |

jne.

Tuunipüügiseinerite puhul:

| — | edukate noodatõmmete arv peibutuspüügivahendiga püügi puhul pärast viimast aruannet: |
| --- | --- |

—

edukate noodatõmmete arv peibutuspüügivahendiga püügi puhul pärast viimast aruannet:

| — | edukate noodatõmmete arv vaba püügi puhul pärast viimast aruannet: |
| --- | --- |

—

edukate noodatõmmete arv vaba püügi puhul pärast viimast aruannet:

| — | ebaõnnestunud noodatõmmete arv: |
| --- | --- |

—

ebaõnnestunud noodatõmmete arv:

Õngejadalaevade puhul:

| — | noodatõmmete arv pärast viimast aruannet: |
| --- | --- |

—

noodatõmmete arv pärast viimast aruannet:

| — | vette lastud konksude arv pärast viimast aruannet: |
| --- | --- |

—

vette lastud konksude arv pärast viimast aruannet:

Allolevas tabelis tähistab ametlik tähtnumbriline kood (Alpha 3 kood) India Ookeani Tuunikomisjoni mandaadi all olevaid liike. Inglis- ja prantsuskeelsed nimed ja teaduslikud nimetused on võetud Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni taksonoomiast.

| Kood | Inglise keelne nimi | Prantsuse keelne nimi | Teaduslik nimetus |
| --- | --- | --- | --- |
| ALB | Albacore tuna | Germon | Thunnus alalunga |
| BET | Bigeye tuna Patudo; | Thon obèse | Thunnus obesus |
| BFT | Bluefin tuna | Thon rouge | Thunnus thynnus thynnus |
| BIL | Marlins, sailfishes, spear fish | Poissons epée NCA (2) | Xiphioidei NEI
   (1) |
| BIP | Indo-Pacific Bonito | Bonito oriental | Sarda orientalis |
| BLM | Black Marlin | Makaire noir | Makaira indica |
| BLT | Bullet tuna | Bonitou | Auxis rochei |
| BLZ | Indo-Pacific Blue Marlin | Makaire bleu de l’Indo Pacifique | Makaira mazara |
| COM | Narrow barred Spanish Mackerel | Thazard rayé | Scomberomorus commersoni |
| DOT | Dogtooth tuna | Bonite à gros yeux | Gymnosarda unicolor |
| FRI | Frigate tuna | Auxide | Auxis thazard |
| FRZ | Frigate and Bullet tunas | Auxides et Bonitous | Auxis spp. |
| GUT | Indo-Pacific king mackerel | Thazard ponctué | Scomberomorus guttatus |
| KAW | Kawakawa | Thonine orientale | Euthynnus affinis |
| KGX | Seerfishes NEI (1) | Thazards NCA (2) | Scomberini NEI
   (1) |
| LOT | Longtail tuna | Thon mignon | Thunnus tonggol |
| MAR | Marlines NEI (1) | Makaire NCA (2) | |
| MLS | Striped Marlin | Marlin rayé | Tetrapturus audax |
| OBL | Billfishes, unclassified | Porte-épée non-classifiés | |
| OTH | Others NEI (1) | Autres NCA (2) | Scombridae ja Xiphioidei |
| RSK | Requiem sharks | | Carcharinidae |
| SBF | Southern Bluefin tuna | Thon rouge du sud | Thunnus maccoyii |
| SFA | Indo-Pacific Sailfish | Voilier de l’Indo-Pacifique | Istiophorus platypterus |
| SHK | Shark | Requins | |
| SKJ | Skipjack Listao; | Bonite à ventre rayé | Katsuwonus pelamis |
| SSP | Short-billed spearfish | Makaire à rostre court | Tetrapterus angustirostris |
| STS | Streaked seerfish | Thazard cirrus | Scomberomorus lineolatus |
| SWO | Swordfish | Espadon | Xiphias gladius |
| TUN | Tunas and Bonitos NEI (1) | Thons et bonites NCA (2) | Thunnini ja Sardini NEI
   (1) |
| WAH | Wahoo | Thazard-bâtard | Acanthocybium solandri |
| YFT | Yellowfin tuna | Albacore | Thunnus albacares |

Kood

Inglise keelne nimi

Prantsuse keelne nimi

Teaduslik nimetus

ALB

Albacore tuna

Germon

Thunnus alalunga

BET

Bigeye tuna Patudo;

Thon obèse

Thunnus obesus

BFT

Bluefin tuna

Thon rouge

Thunnus thynnus thynnus

BIL

Marlins, sailfishes, spear fish

Poissons epée NCA (2)

Xiphioidei NEI
   (1)

BIP

Indo-Pacific Bonito

Bonito oriental

Sarda orientalis

BLM

Black Marlin

Makaire noir

Makaira indica

BLT

Bullet tuna

Bonitou

Auxis rochei

BLZ

Indo-Pacific Blue Marlin

Makaire bleu de l’Indo Pacifique

Makaira mazara

COM

Narrow barred Spanish Mackerel

Thazard rayé

Scomberomorus commersoni

DOT

Dogtooth tuna

Bonite à gros yeux

Gymnosarda unicolor

FRI

Frigate tuna

Auxide

Auxis thazard

FRZ

Frigate and Bullet tunas

Auxides et Bonitous

Auxis spp.

GUT

Indo-Pacific king mackerel

Thazard ponctué

Scomberomorus guttatus

KAW

Kawakawa

Thonine orientale

Euthynnus affinis

KGX

Seerfishes NEI (1)

Thazards NCA (2)

Scomberini NEI
   (1)

LOT

Longtail tuna

Thon mignon

Thunnus tonggol

MAR

Marlines NEI (1)

Makaire NCA (2)

MLS

Striped Marlin

Marlin rayé

Tetrapturus audax

OBL

Billfishes, unclassified

Porte-épée non-classifiés

OTH

Others NEI (1)

Autres NCA (2)

Scombridae ja Xiphioidei

RSK

Requiem sharks

Carcharinidae

SBF

Southern Bluefin tuna

Thon rouge du sud

Thunnus maccoyii

SFA

Indo-Pacific Sailfish

Voilier de l’Indo-Pacifique

Istiophorus platypterus

SHK

Shark

Requins

SKJ

Skipjack Listao;

Bonite à ventre rayé

Katsuwonus pelamis

SSP

Short-billed spearfish

Makaire à rostre court

Tetrapterus angustirostris

STS

Streaked seerfish

Thazard cirrus

Scomberomorus lineolatus

SWO

Swordfish

Espadon

Xiphias gladius

TUN

Tunas and Bonitos NEI (1)

Thons et bonites NCA (2)

Thunnini ja Sardini NEI
   (1)

WAH

Wahoo

Thazard-bâtard

Acanthocybium solandri

YFT

Yellowfin tuna

Albacore

Thunnus albacares

---

(1)  NEI: mujal nimetamata (not elsewhere included).

(2)  NCA: mujal nimetamata (non compris ailleurs).

5. liide

SATELLIITSEIRESÜSTEEMI (VMS) ASUKOHATEATE VORMING

SATELLIITSEIRESÜSTEEMI SÕNUMITE EDASTAMINE

ASUKOHATEADE

| Andmeelement | Kood | Kohustuslik/valikuline | Sisu |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | M | Süsteemiga seotud andmed – märgib teate algust |
| Adressaat | AD | M | Sõnumiga seotud andmed – saaja. Riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood |
| Saatja | FR | M | Sõnumiga seotud andmed – saatja. Riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood |
| Lipuriik | FS | O | Sõnumiga seotud andmed – lipuriik |
| Teate liik | TM | M | Sõnumiga seotud andmed – sõnumi tüüp [ENT, POS, EXI] |
| Raadiokutsung | RC | M | Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Lepinguosalise siseviitenumber | IR | O | Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi ISO3-kood, millele järgneb number) |
| Väline registreerimisnumber | XR | M | Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number |
| Laiuskraad | LA | M | Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites, N/S KKMM (WGS84) |
| Pikkuskraad | LO | M | Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites, E/W KKKMM (WGS84) |
| Kurss | CO | M | Laeva suund 360° skaalal |
| Kiirus | SP | M | Laeva kiirus kümnendiksõlmedes |
| Kuupäev | DA | M | Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimisekuupäev (AAAAKKPP) |
| Kellaaeg | TI | M | Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM) |
| Teate lõpp | ER | M | Süsteemiga seotud teave – märgib teate lõppu |
| M | = | kohustuslik andmeelement. |
| O | = | vabatahtlik andmeelement. |

Andmeelement

Kood

Kohustuslik/valikuline

Sisu

Teate algus

SR

M

Süsteemiga seotud andmed – märgib teate algust

Adressaat

AD

M

Sõnumiga seotud andmed – saaja. Riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood

Saatja

FR

M

Sõnumiga seotud andmed – saatja. Riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood

Lipuriik

FS

O

Sõnumiga seotud andmed – lipuriik

Teate liik

TM

M

Sõnumiga seotud andmed – sõnumi tüüp [ENT, POS, EXI]

Raadiokutsung

RC

M

Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Lepinguosalise siseviitenumber

IR

O

Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi ISO3-kood, millele järgneb number)

Väline registreerimisnumber

XR

M

Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number

Laiuskraad

LA

M

Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites, N/S KKMM (WGS84)

Pikkuskraad

LO

M

Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites, E/W KKKMM (WGS84)

Kurss

CO

M

Laeva suund 360° skaalal

Kiirus

SP

M

Laeva kiirus kümnendiksõlmedes

Kuupäev

DA

M

Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimisekuupäev (AAAAKKPP)

Kellaaeg

TI

M

Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM)

Teate lõpp

ER

M

Süsteemiga seotud teave – märgib teate lõppu

M

=

kohustuslik andmeelement.

O

=

vabatahtlik andmeelement.

Andmeedastuse struktuur on järgmine:

| 1) | tähed peavad vastama ISO 8859,1 normile; |
| --- | --- |

1)

tähed peavad vastama ISO 8859,1 normile;

| 2) | topeltkaldjoon (//) ja väljakood SR märgivad sõnumi algust; |
| --- | --- |

2)

topeltkaldjoon (//) ja väljakood SR märgivad sõnumi algust;

| 3) | iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest; |
| --- | --- |

3)

iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest;

| 4) | kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi; |
| --- | --- |

4)

kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi;

| 5) | ER kood, millele järgneb topeltkaldjoon (//), tähistab sõnumi lõppu; |
| --- | --- |

5)

ER kood, millele järgneb topeltkaldjoon (//), tähistab sõnumi lõppu;

| 6) | vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada sõnumi alguse ja lõpu vahel. |
| --- | --- |

6)

vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada sõnumi alguse ja lõpu vahel.

---

MÄÄRUSED

| 17.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 135/2012,

16. veebruar 2012,

millega muudetakse jäätmesaadetisi käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1013/2006 seoses kõnealuse määruse IIIB lisasse lisatavate teatavate liigitamata jäätmeliikidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta, (1) eriti selle artikli 58 lõike 1 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Iirimaa, Luksemburg, Madalmaad, Austria ja Soome esitasid taotluse, et komisjon kaaluks teatavate liigitamata jäätmeliikide lisamist määruse (EÜ) nr 1013/2006 IIIB lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Iirimaa, Luksemburg, Madalmaad, Austria ja Soome esitasid taotluse, et komisjon kaaluks teatavate liigitamata jäätmeliikide lisamist määruse (EÜ) nr 1013/2006 IIIB lisasse.

| (2) | Komisjon sai kätte Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Prantsusmaa, Ungari, Madalamaade, Austria, Poola, Soome ja Rootsi märkused määruse (EÜ) nr 1013/2006 IIIB lisasse rohelise nimekirja jäätmete lisamiseks esitatud taotluste vastuvõetavuse kohta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon sai kätte Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Prantsusmaa, Ungari, Madalamaade, Austria, Poola, Soome ja Rootsi märkused määruse (EÜ) nr 1013/2006 IIIB lisasse rohelise nimekirja jäätmete lisamiseks esitatud taotluste vastuvõetavuse kohta.

| (3) | Võttes arvesse kõnealuseid märkusi, soovitas komisjon Iirimaal, Madalmaadel ja Soomel esitada 22. märtsi 1989. aastal vastuvõetud Baseli konventsiooni ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli käsitleva konventsiooni (Baseli konventsiooni) (2) sekretariaadile taotlused uute kannete lisamiseks Baseli konventsiooni IX lisasse, järgides Baseli konventsiooni COP8 otsust VIII/15 seoses Baseli konventsiooni VIII ja IX lisas loetletud jäätmete nimekirjade läbivaatamis- või kohandamismenetluse läbivaatamisega. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse kõnealuseid märkusi, soovitas komisjon Iirimaal, Madalmaadel ja Soomel esitada 22. märtsi 1989. aastal vastuvõetud Baseli konventsiooni ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli käsitleva konventsiooni (Baseli konventsiooni) (2) sekretariaadile taotlused uute kannete lisamiseks Baseli konventsiooni IX lisasse, järgides Baseli konventsiooni COP8 otsust VIII/15 seoses Baseli konventsiooni VIII ja IX lisas loetletud jäätmete nimekirjade läbivaatamis- või kohandamismenetluse läbivaatamisega.

| (4) | Soome, Madalmaad ja Iirimaa esitasid vastavalt 14. jaanuaril 2011, 25. jaanuaril 2011 ja 1. veebruaril 2011 Baseli konventsiooni sekretariaadile taotlused lisada uued kanded Baseli konventsiooni IX lisasse. Kuni tehakse otsus lisada liigitamata kanded Baseli konventsiooni asjaomastesse lisadesse või OECD nõukogu otsusesse C(2001)107/final, milles käsitletakse otsuse C(92)39/final (taaskasutatavate jäätmete üle piiri toimetamise kontrolli kohta) läbivaatamist (OECD otsus), võib kõnealused kanded ajutiselt lisada määruse (EÜ) nr 1013/2006 IIIB lisasse. |
| --- | --- |

(4)

Soome, Madalmaad ja Iirimaa esitasid vastavalt 14. jaanuaril 2011, 25. jaanuaril 2011 ja 1. veebruaril 2011 Baseli konventsiooni sekretariaadile taotlused lisada uued kanded Baseli konventsiooni IX lisasse. Kuni tehakse otsus lisada liigitamata kanded Baseli konventsiooni asjaomastesse lisadesse või OECD nõukogu otsusesse C(2001)107/final, milles käsitletakse otsuse C(92)39/final (taaskasutatavate jäätmete üle piiri toimetamise kontrolli kohta) läbivaatamist (OECD otsus), võib kõnealused kanded ajutiselt lisada määruse (EÜ) nr 1013/2006 IIIB lisasse.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1013/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1013/2006 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (3) artikli 39 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (3) artikli 39 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1013/2006 IIIB lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. veebruar 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 190, 12.7.2006, lk 1.

1

(2)  EÜT L 39, 16.2.1993, lk 3.

2

(3)  ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.

3

---

LISA

„IIIB LISA

ROHELISSE NIMEKIRJA KANTUD JÄÄTMED, MIS OOTAVAD KAASAMIST ARTIKLI 58 LÕIKE 1 PUNKTIS B OSUTATUD BASELI KONVENTSIOONI VÕI OECD OTSUSE VASTAVATESSE LISADESSE

| 1. | Olenemata sellest, kas jäätmed on käesolevas nimekirjas nimetatud, ei või nende suhtes kohaldada artiklis 18 sätestatud üldnõudeid, kui nad on teiste ainetega saastunud nii, et






  a) | jäätmetega seotud oht suureneb piisavalt, et nende suhtes võiks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (1) III lisas loetletud ohtlikke omadusi arvesse võttes kohaldada eelneva kirjaliku etteteatamise ja nõusoleku menetlust või |
| --- | --- | --- |

1.

Olenemata sellest, kas jäätmed on käesolevas nimekirjas nimetatud, ei või nende suhtes kohaldada artiklis 18 sätestatud üldnõudeid, kui nad on teiste ainetega saastunud nii, et

a)

jäätmetega seotud oht suureneb piisavalt, et nende suhtes võiks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (1) III lisas loetletud ohtlikke omadusi arvesse võttes kohaldada eelneva kirjaliku etteteatamise ja nõusoleku menetlust või

| b) | jäätmete taaskasutamine keskkonnaohutul viisil ei ole võimalik. |
| --- | --- |

b)

jäätmete taaskasutamine keskkonnaohutul viisil ei ole võimalik.

| 2. | Käesolevas lisas on nimetatud järgmised jäätmeliigid:






  BEU01 | Laminaati sisaldava kleebise jäätmed, mis sisaldavad kleebise tootmisel kasutatud toormaterjale ega kuulu Baseli konventsiooni kandesse B3020 |
| --- | --- | --- |
| BEU02 | Kasutatud vedelikupakendite eeltöötlemisel tekkinud eraldamata plastpuru |
| BEU03 | Kasutatud vedelikupakendite eeltöötlemisel tekkinud eraldamata alumiinium-plastpuru |
| BEU04 | Komposiitpakend, mis sisaldab peamiselt paberit ja mõnel määral plaste, mis ei sisalda jääke ega kuulu Baseli konventsiooni kandesse B3020 |
| BEU05 | Puhtad biolagunevad jäätmed, mis on pärit põllumajandusest, aiandusest, metsandusest, aedadest, parkidest ja kalmistutest |

2.

Käesolevas lisas on nimetatud järgmised jäätmeliigid:

BEU01

Laminaati sisaldava kleebise jäätmed, mis sisaldavad kleebise tootmisel kasutatud toormaterjale ega kuulu Baseli konventsiooni kandesse B3020

BEU02

Kasutatud vedelikupakendite eeltöötlemisel tekkinud eraldamata plastpuru

BEU03

Kasutatud vedelikupakendite eeltöötlemisel tekkinud eraldamata alumiinium-plastpuru

BEU04

Komposiitpakend, mis sisaldab peamiselt paberit ja mõnel määral plaste, mis ei sisalda jääke ega kuulu Baseli konventsiooni kandesse B3020

BEU05

Puhtad biolagunevad jäätmed, mis on pärit põllumajandusest, aiandusest, metsandusest, aedadest, parkidest ja kalmistutest

| 3. | Käesolevas lisas loetletud jäätmesaadetised ei piira nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (2) sätete, sealhulgas selle artikli 16 lõike 3 kohaselt vastuvõetud meetmete kohaldamist. |
| --- | --- |

3.

Käesolevas lisas loetletud jäätmesaadetised ei piira nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (2) sätete, sealhulgas selle artikli 16 lõike 3 kohaselt vastuvõetud meetmete kohaldamist.

---

(1)  ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.

1

(2)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.”

2

---

| 17.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/33

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 136/2012,

16. veebruar 2012,

naatriumvesiniksulfaadi lubamise kohta lemmikloomade ja teiste toiduks mittetarvitatavate loomade söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:0

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus naatriumvesiniksulfaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud dokumendid ja andmed, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus naatriumvesiniksulfaadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud dokumendid ja andmed, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3.

| (3) | Kõnealune taotlus käsitles naatriumvesiniksulfaadi lubamist lemmikloomade ja teiste toiduks mittetarvitatavate loomade söödalisandina, mis klassifitseeritakse söödalisandite kategooriatesse „tehnoloogilised lisandid” ja „organoleptilised lisandid”. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealune taotlus käsitles naatriumvesiniksulfaadi lubamist lemmikloomade ja teiste toiduks mittetarvitatavate loomade söödalisandina, mis klassifitseeritakse söödalisandite kategooriatesse „tehnoloogilised lisandid” ja „organoleptilised lisandid”.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 13. oktoobri 2011. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatavate kasutustingimuste puhul ei avalda naatriumvesiniksulfaat kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale, ja selle kasutamist happesuse reguleerijana lemmikloomade ja teiste toiduks mittetarvitatavate loomade sööda puhul ning lõhna- ja maitseühendina lemmikloomade sööda puhul peetakse tõhusaks. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 13. oktoobri 2011. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatavate kasutustingimuste puhul ei avalda naatriumvesiniksulfaat kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale, ja selle kasutamist happesuse reguleerijana lemmikloomade ja teiste toiduks mittetarvitatavate loomade sööda puhul ning lõhna- ja maitseühendina lemmikloomade sööda puhul peetakse tõhusaks. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

| (5) | Naatriumvesiniksulfaadi hindamine näitas, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisades esitatud viisil. |
| --- | --- |

(5)

Naatriumvesiniksulfaadi hindamine näitas, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisades esitatud viisil.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

I lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid” ja funktsionaalrühma „happesuse regulaator”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

II lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid” ja funktsionaalrühma „lõhna- ja maitseained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. veebruar 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EFSA Journal 2011; 9(11):2415.

2

EFSA Journal 2011

---

I LISA

| Söödalisandi identifitseerimis-number | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimum-sisaldus | Maksimum-sisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimeaine kogus mg-des täissööda kg kohta, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Tehnoloogiliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: happesuse regulaatorid |
| 1j514ii | — | Naatriumvesiniksulfaat | | Söödalisandi koostis

  Naatriumvesiniksulfaat: ≥ 95,2 % |

Söödalisandi identifitseerimis-number

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimum-sisaldus

Maksimum-sisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Toimeaine kogus mg-des täissööda kg kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

Tehnoloogiliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: happesuse regulaatorid

1j514ii

—

Naatriumvesiniksulfaat

Söödalisandi koostis

Naatriumvesiniksulfaat: ≥ 95,2 %

| | Toimeaine kirjeldus

  Naatriumvesiniksulfaat CASi nr 7681-38-1 | NaHSO4 |
| --- | --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Naatriumvesiniksulfaat CASi nr 7681-38-1

NaHSO4

| | Na 19,15 % |
| --- | --- |

Na 19,15 %

| | SO4 80,01 % |
| --- | --- |

SO4 80,01 %

Valmistatud keemilise sünteesi teel

| | Analüüsimeetod
   (1)

  Naatriumvesiniksulfaadi määramine söödalisandites: naatriumvesiniksulfaadi kogu lahustuva happe määramine standardse naatriumhüdroksiidi lahuse abil tiitrimise teel. |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

Naatriumvesiniksulfaadi määramine söödalisandites: naatriumvesiniksulfaadi kogu lahustuva happe määramine standardse naatriumhüdroksiidi lahuse abil tiitrimise teel.

Lemmikloomad ja teised toiduks mittetarvitata-vad loomad

—

—

5 000

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutusjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutusjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Kasutajate ohutus: käitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

2.

Kasutajate ohutus: käitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

| 3. | Eri söötade segu naatriumvesiniksulfaadi sisaldus ei tohi täissöödas ületada suurimat lubatavat taset 5 000 mg täissööda kg kohta. |
| --- | --- |

3.

Eri söötade segu naatriumvesiniksulfaadi sisaldus ei tohi täissöödas ületada suurimat lubatavat taset 5 000 mg täissööda kg kohta.

8. märts 2022

---

(1)  Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

II LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimum-sisaldus | Maksimum-sisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimeaine kogus mg-des täissööda kg kohta, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Organoleptiliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: lõhna- ja maitseained |
| 1j514ii | — | Naatriumvesiniksulfaat | | Söödalisandi koostis

  Naatriumvesiniksulfaat. ≥ 95,2% |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimum-sisaldus

Maksimum-sisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Toimeaine kogus mg-des täissööda kg kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

Organoleptiliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: lõhna- ja maitseained

1j514ii

—

Naatriumvesiniksulfaat

Söödalisandi koostis

Naatriumvesiniksulfaat. ≥ 95,2%

| | Toimeaine kirjeldus

  Naatriumvesiniksulfaat CASi nr 7681-38-1 | NaHSO4 |
| --- | --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Naatriumvesiniksulfaat CASi nr 7681-38-1

NaHSO4

| | Na 19,15 % |
| --- | --- |

Na 19,15 %

| | SO4 80,01 % |
| --- | --- |

SO4 80,01 %

Valmistatud keemilise sünteesi teel

| | Analüüsimeetod
   (1)

  Naatriumvesiniksulfaadi määramine söödalisandites: naatriumvesiniksulfaadi kogu lahustuva happe määramine standardse naatriumhüdroksiidi lahuse abil tiitrimise teel. |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

Naatriumvesiniksulfaadi määramine söödalisandites: naatriumvesiniksulfaadi kogu lahustuva happe määramine standardse naatriumhüdroksiidi lahuse abil tiitrimise teel.

Lemmikloomad

—

—

5 000

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutusjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutusjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Kasutajate ohutus: käitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

2.

Kasutajate ohutus: käitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

| 3. | Eri söötade segu naatriumvesiniksulfaadi sisaldus ei tohi täissöödas ületada suurimat lubatavat taset 5 000 mg täissööda kg kohta. |
| --- | --- |

3.

Eri söötade segu naatriumvesiniksulfaadi sisaldus ei tohi täissöödas ületada suurimat lubatavat taset 5 000 mg täissööda kg kohta.

8. märts 2022

---

(1)  Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 17.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/36

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 137/2012,

16. veebruar 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. veebruar 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 93,5 |
| JO | 78,3 |
| MA | 56,2 |
| TN | 76,7 |
| TR | 94,6 |
| ZZ | 79,9 |
| 0707 00 05 | JO | 134,1 |
| MA | 94,2 |
| TR | 161,4 |
| ZZ | 129,9 |
| 0709 93 10 | MA | 94,3 |
| TR | 129,1 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 10 20 | EG | 46,2 |
| IL | 64,2 |
| MA | 46,0 |
| TN | 52,4 |
| TR | 68,7 |
| ZZ | 55,5 |
| 0805 20 10 | IL | 164,4 |
| MA | 90,5 |
| ZZ | 127,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 115,9 |
| MA | 106,1 |
| TR | 70,4 |
| ZZ | 97,5 |
| 0805 50 10 | EG | 41,4 |
| TR | 47,0 |
| ZZ | 44,2 |
| 0808 10 80 | CA | 136,0 |
| CL | 98,4 |
| CN | 77,6 |
| MK | 31,8 |
| US | 152,8 |
| ZZ | 99,3 |
| 0808 30 90 | AR | 94,8 |
| CL | 141,4 |
| CN | 49,7 |
| US | 113,9 |
| ZA | 131,8 |
| ZZ | 106,3 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

93,5

JO

78,3

MA

56,2

TN

76,7

TR

94,6

ZZ

79,9

0707 00 05

JO

134,1

MA

94,2

TR

161,4

ZZ

129,9

0709 93 10

MA

94,3

TR

129,1

ZZ

111,7

0805 10 20

EG

46,2

IL

64,2

MA

46,0

TN

52,4

TR

68,7

ZZ

55,5

0805 20 10

IL

164,4

MA

90,5

ZZ

127,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

115,9

MA

106,1

TR

70,4

ZZ

97,5

0805 50 10

EG

41,4

TR

47,0

ZZ

44,2

0808 10 80

CA

136,0

CL

98,4

CN

77,6

MK

31,8

US

152,8

ZZ

99,3

0808 30 90

AR

94,8

CL

141,4

CN

49,7

US

113,9

ZA

131,8

ZZ

106,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 17.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/38

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 138/2012,

16. veebruar 2012,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2011/2012 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 78/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2011/2012 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 78/2012 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt.

| (3) | Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse turustusaastaks 2011/2012 muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. veebruar 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 254, 30.9.2011, lk 12.

3

(4)  ELT L 27, 31.1.2012, lk 9.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 17. veebruarist 2012

| (eurodes) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 12 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 42,50 | 1,86 |
| 1701 13 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 42,50 | 2,15 |
| 1701 14 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 42,50 | 2,15 |
| 1701 91 00 (2) | 47,14 | 3,33 |
| 1701 99 10 (2) | 47,14 | 0,20 |
| 1701 99 90 (2) | 47,14 | 0,20 |
| 1702 90 95 (3) | 0,47 | 0,23 |

(eurodes)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 12 10 (1)

42,50

0,00

1701 12 90 (1)

42,50

1,86

1701 13 10 (1)

42,50

0,00

1701 13 90 (1)

42,50

2,15

1701 14 10 (1)

42,50

0,00

1701 14 90 (1)

42,50

2,15

1701 91 00 (2)

47,14

3,33

1701 99 10 (2)

47,14

0,20

1701 99 90 (2)

47,14

0,20

1702 90 95 (3)

0,47

0,23

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % sahharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 17.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/40

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

14. detsember 2011,

millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta

(2012/92/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, (1) eelkõige selle artikli 3 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Portugali taotluse alusel andis nõukogu Portugalile finantsabi (nõukogu rakendusotsus 2011/344/EL (2)), et toetada jõulist majandus- ja rahandusreformikava („reformikava”), mille eesmärk on taastada usaldus ja võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja liidu finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

(1)

Portugali taotluse alusel andis nõukogu Portugalile finantsabi (nõukogu rakendusotsus 2011/344/EL (2)), et toetada jõulist majandus- ja rahandusreformikava („reformikava”), mille eesmärk on taastada usaldus ja võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja liidu finantsstabiilsus.

| (2) | Vastavalt komisjoni praegustele nominaalse sisemajanduse koguprodukti (SKP) kasvu prognoosidele (–0,6 % aastal 2011, –1,9 % aastal 2012, 1,9 % aastal 2013 ja 3,9 % aastal 2014) on fiskaalse kohandamise ajakava kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusega Portugalile valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks ning kooskõlas võla ja SKP suhte järgmise muutumisega: 107,2 % aastal 2011, 116,2 % aastal 2012, 118,1 % aastal 2013 ja 116 % aastal 2014. Võla suhe SKPsse stabiliseeruks seega aastal 2013 ja hakkaks pärast seda vähenema, eeldades, et eelarvepuudujääk edaspidi väheneb. Võla kujunemist mõjutavad mitmed eelarvevälised tehingud, sealhulgas mahukad finantsvarade omandamised, eelkõige võimalikuks pankade rekapitaliseerimiseks ja riigi osalusega ettevõtete rahastamiseks, ning erinevused tekkepõhiste ja kassapõhiste intressimaksete vahel. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni praegustele nominaalse sisemajanduse koguprodukti (SKP) kasvu prognoosidele (–0,6 % aastal 2011, –1,9 % aastal 2012, 1,9 % aastal 2013 ja 3,9 % aastal 2014) on fiskaalse kohandamise ajakava kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusega Portugalile valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks ning kooskõlas võla ja SKP suhte järgmise muutumisega: 107,2 % aastal 2011, 116,2 % aastal 2012, 118,1 % aastal 2013 ja 116 % aastal 2014. Võla suhe SKPsse stabiliseeruks seega aastal 2013 ja hakkaks pärast seda vähenema, eeldades, et eelarvepuudujääk edaspidi väheneb. Võla kujunemist mõjutavad mitmed eelarvevälised tehingud, sealhulgas mahukad finantsvarade omandamised, eelkõige võimalikuks pankade rekapitaliseerimiseks ja riigi osalusega ettevõtete rahastamiseks, ning erinevused tekkepõhiste ja kassapõhiste intressimaksete vahel.

| (3) | 2011. aasta teises kvartalis täideti valitsemissektori kassajäägi kvartali kvantitatiivne tulemuslikkuse kriteerium ja esialgsed andmed osutavad, et kõnealune kriteerium täideti ka 2011. aasta kolmandas kvartalis. Novembri alguse seisuga kättesaadava teabe (Euroopa raamatupidamissüsteemi (ESA 95) alusel) põhjal prognoositakse, et eelarvelõhe on kogu 2011. aasta lõikes siiski 1,5 % SKPst. Osa sellest eelarvelõhest on tekkinud augustis, kusjuures eelkõige on see tingitud ülekuludest, prognoositust väiksemast maksuvälisest tulust ja eelarves kavandatust suuremast kapitalikulust. Portugali valitsus on võtnud teatavaid meetmeid kõnealuse lõhe vähendamiseks, nt on ühekordselt kehtestatud suurem üksikisiku tulumaksu määr ning kavandatust varem kehtestati suurem maagaasi ja elektri käibemaksu määr, st 2012. aasta asemel juba 1. oktoobril 2011. Kuid kõnealused meetmed ei ole olnud piisavad eelarvelõhe kaotamiseks, pidades eelkõige silmas asjaolu, et hiljuti on tuvastatud täiendavaid kõrvalekaldeid, nt suuremad intressimaksed ning prognoositust väiksem kapitalitulu ja kinnisvara müük. Portugali valitsus on pidamas läbirääkimisi, et sõlmida pankadega kokkulepe nende pensionifondide osaliseks üleviimiseks riiklikku sotsiaalkindlustussüsteemi, kusjuures seda tuleb teha täielikus kooskõlas liidu riigiabi eeskirjadega ja kasutada ainult selleks, et saavutada puudujäägieesmärk 5,9 % SKPst 2011. aastal. Reformikava kohaste tulevaste aastate eesmärkide täitmiseks ei toetu Portugali valitsus pensionifondide täiendavale üleviimisele. |
| --- | --- |

(3)

2011. aasta teises kvartalis täideti valitsemissektori kassajäägi kvartali kvantitatiivne tulemuslikkuse kriteerium ja esialgsed andmed osutavad, et kõnealune kriteerium täideti ka 2011. aasta kolmandas kvartalis. Novembri alguse seisuga kättesaadava teabe (Euroopa raamatupidamissüsteemi (ESA 95) alusel) põhjal prognoositakse, et eelarvelõhe on kogu 2011. aasta lõikes siiski 1,5 % SKPst. Osa sellest eelarvelõhest on tekkinud augustis, kusjuures eelkõige on see tingitud ülekuludest, prognoositust väiksemast maksuvälisest tulust ja eelarves kavandatust suuremast kapitalikulust. Portugali valitsus on võtnud teatavaid meetmeid kõnealuse lõhe vähendamiseks, nt on ühekordselt kehtestatud suurem üksikisiku tulumaksu määr ning kavandatust varem kehtestati suurem maagaasi ja elektri käibemaksu määr, st 2012. aasta asemel juba 1. oktoobril 2011. Kuid kõnealused meetmed ei ole olnud piisavad eelarvelõhe kaotamiseks, pidades eelkõige silmas asjaolu, et hiljuti on tuvastatud täiendavaid kõrvalekaldeid, nt suuremad intressimaksed ning prognoositust väiksem kapitalitulu ja kinnisvara müük. Portugali valitsus on pidamas läbirääkimisi, et sõlmida pankadega kokkulepe nende pensionifondide osaliseks üleviimiseks riiklikku sotsiaalkindlustussüsteemi, kusjuures seda tuleb teha täielikus kooskõlas liidu riigiabi eeskirjadega ja kasutada ainult selleks, et saavutada puudujäägieesmärk 5,9 % SKPst 2011. aastal. Reformikava kohaste tulevaste aastate eesmärkide täitmiseks ei toetu Portugali valitsus pensionifondide täiendavale üleviimisele.

| (4) | Avaliku sektori finantsjuhtimise tugevdamisel tehakse edusamme tänu paremale aruandlusele ja seirele ning eelarveraamistiku reformimisele, mis on kooskõlas komisjoni talituste ja Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) töötajate soovitustega. |
| --- | --- |

(4)

Avaliku sektori finantsjuhtimise tugevdamisel tehakse edusamme tänu paremale aruandlusele ja seirele ning eelarveraamistiku reformimisele, mis on kooskõlas komisjoni talituste ja Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) töötajate soovitustega.

| (5) | Reformikava vältel tuleks maksevõlgnevusi märkimisväärselt vähendada. Selleks tuleks ette näha maksevõlgnevuste valideerimise ja arveldamise strateegia nii valitsemissektori üksuste kui ka valitsemissektori väliste riigi osalusega äriühingute puhul. Kõnealuse strateegia raames tuleks ette näha tegevuskava maksevõlgnevuste stabiliseerimiseks. Lisaks tuleks analüüsida maksevõlgnevuste arveldamise eri võimalusi, et kehtestada asjakohased soodustuste mehhanismid, sealhulgas võimalikud allahindlused varasema arveldamise korral, ja premeerida üksuseid, kellel uusi maksevõlgnevusi juurde ei teki. |
| --- | --- |

(5)

Reformikava vältel tuleks maksevõlgnevusi märkimisväärselt vähendada. Selleks tuleks ette näha maksevõlgnevuste valideerimise ja arveldamise strateegia nii valitsemissektori üksuste kui ka valitsemissektori väliste riigi osalusega äriühingute puhul. Kõnealuse strateegia raames tuleks ette näha tegevuskava maksevõlgnevuste stabiliseerimiseks. Lisaks tuleks analüüsida maksevõlgnevuste arveldamise eri võimalusi, et kehtestada asjakohased soodustuste mehhanismid, sealhulgas võimalikud allahindlused varasema arveldamise korral, ja premeerida üksuseid, kellel uusi maksevõlgnevusi juurde ei teki.

| (6) | Võttes arvesse Madeira autonoomse piirkonna mõju Portugali rahandusele, peaks Portugali valitsus kõneluse piirkonna puhul ette nägema rahastamiskorra, et piirata jätkuvalt suurt eelarveriski. Kõnealune kord tuleks kehtestada kooskõlas reformikavaga ja see peaks hõlmama muu hulgas võla jätkusuutlikkuse analüüsi. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse Madeira autonoomse piirkonna mõju Portugali rahandusele, peaks Portugali valitsus kõneluse piirkonna puhul ette nägema rahastamiskorra, et piirata jätkuvalt suurt eelarveriski. Kõnealune kord tuleks kehtestada kooskõlas reformikavaga ja see peaks hõlmama muu hulgas võla jätkusuutlikkuse analüüsi.

| (7) | Portugali pankadel tuleb vastavalt reformikavale võtta meetmeid karmimate kapitalinõuete täitmiseks, arvestades ka mõju, mis tuleneb Euroopa Pangandusjärelevalve läbiviidavast kontrollist, mille aluseks on riiginõuete väärtuse septembri keskpaiga turuhindade kohane hindamine, kohapealse kontrolli erikorrast ja pankade pensionifondide üleviimisest sotsiaalkindlustussüsteemi. Samuti on ettevalmistamisel õigusraamistik, mille alusel antakse pankadele ajutiselt riigi toetust. Endiselt on väga tähtis vähendada tasakaalustatult ja korrapäraselt pangandussektori finantsvõimendust, tagades samal ajal tootmissektorite piisava rahastamise. Panga Banco Português de Negócios müük on lõppjärgus, kuid tehingu peavad veel heaks kiitma liidu konkurentsiasutused. Samuti on tehtud edusamme järelevalve- ja õigusraamistiku tugevdamisel, sealhulgas tehnilise abi kaudu. |
| --- | --- |

(7)

Portugali pankadel tuleb vastavalt reformikavale võtta meetmeid karmimate kapitalinõuete täitmiseks, arvestades ka mõju, mis tuleneb Euroopa Pangandusjärelevalve läbiviidavast kontrollist, mille aluseks on riiginõuete väärtuse septembri keskpaiga turuhindade kohane hindamine, kohapealse kontrolli erikorrast ja pankade pensionifondide üleviimisest sotsiaalkindlustussüsteemi. Samuti on ettevalmistamisel õigusraamistik, mille alusel antakse pankadele ajutiselt riigi toetust. Endiselt on väga tähtis vähendada tasakaalustatult ja korrapäraselt pangandussektori finantsvõimendust, tagades samal ajal tootmissektorite piisava rahastamise. Panga Banco Português de Negócios müük on lõppjärgus, kuid tehingu peavad veel heaks kiitma liidu konkurentsiasutused. Samuti on tehtud edusamme järelevalve- ja õigusraamistiku tugevdamisel, sealhulgas tehnilise abi kaudu.

| (8) | Konkurentsivõime taastamiseks ja kasvupotentsiaali suurendamiseks on väga tähtis minna edasi töö- ja tooteturu reformidega. Tööturureformid edenevad tähtajalise ja tähtajatu lepinguga töötajate kaitse ja õiguste ühtlustamise ning töötajatele lahkumishüvitise väljamaksmiseks tööandja poolt rahastatava fondi loomise valdkonnas. Uue erastamise raamseaduse alusel rakendatakse erastamiskava. Riigi osalusega ettevõtete põhjalik ja kiireloomuline restruktureerimine on Portugali valitsuse tegevuskavas prioriteetsel kohal. Täiendavaid meetmeid võetakse turutõkete piiramiseks suletud sektorites, et edendada konkurentsi ja vähendada ülemääraseid hinnalisandeid. Struktuurireforme tuleb otsustavalt rakendada ja hoolikalt jälgida. |
| --- | --- |

(8)

Konkurentsivõime taastamiseks ja kasvupotentsiaali suurendamiseks on väga tähtis minna edasi töö- ja tooteturu reformidega. Tööturureformid edenevad tähtajalise ja tähtajatu lepinguga töötajate kaitse ja õiguste ühtlustamise ning töötajatele lahkumishüvitise väljamaksmiseks tööandja poolt rahastatava fondi loomise valdkonnas. Uue erastamise raamseaduse alusel rakendatakse erastamiskava. Riigi osalusega ettevõtete põhjalik ja kiireloomuline restruktureerimine on Portugali valitsuse tegevuskavas prioriteetsel kohal. Täiendavaid meetmeid võetakse turutõkete piiramiseks suletud sektorites, et edendada konkurentsi ja vähendada ülemääraseid hinnalisandeid. Struktuurireforme tuleb otsustavalt rakendada ja hoolikalt jälgida.

| (9) | Hoolimata suhteliselt suurest esimesest ja teisest väljamaksest on Portugali valitsuse sularahapositsioon endiselt surve all. See on tingitud suurematest riigi osalusega ettevõtete rahastamise vajadustest, hoiusertifikaatide järsult tõusnud väljaostmisest majapidamiste poolt ning jätkuvatest pingetest finantsturul. |
| --- | --- |

(9)

Hoolimata suhteliselt suurest esimesest ja teisest väljamaksest on Portugali valitsuse sularahapositsioon endiselt surve all. See on tingitud suurematest riigi osalusega ettevõtete rahastamise vajadustest, hoiusertifikaatide järsult tõusnud väljaostmisest majapidamiste poolt ning jätkuvatest pingetest finantsturul.

| (10) | Kõnealuseid suundumusi arvesse võttes tuleks muuta rakendusotsust 2011/344/EL, |
| --- | --- |

(10)

Kõnealuseid suundumusi arvesse võttes tuleks muuta rakendusotsust 2011/344/EL,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2011/344/EL artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

| 1) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Valitsemissektori eelarve puudujääk ei tohi ületada 10 068 miljonit eurot (praeguste prognooside kohaselt 5,9 % SKPst) 2011. aastal, 7 645 miljonit eurot (4,5 % SKPst) 2012. aastal ja 3,0 % SKPst 2013. aastal, vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse nõuetele. Eelarvepuudujäägi arvutamisel ei võeta arvesse pankade abistamiseks võetavate Portugali valitsuse finantssektoristrateegia kohaste meetmete võimalikku mõju eelarvele. Eelarve konsolideerimine tagatakse kvaliteetsete püsivate meetmetega, vähendades konsolideerimise mõju haavatavamatele elanikkonnarühmadele.”; |
| --- | --- |

1)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Valitsemissektori eelarve puudujääk ei tohi ületada 10 068 miljonit eurot (praeguste prognooside kohaselt 5,9 % SKPst) 2011. aastal, 7 645 miljonit eurot (4,5 % SKPst) 2012. aastal ja 3,0 % SKPst 2013. aastal, vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse nõuetele. Eelarvepuudujäägi arvutamisel ei võeta arvesse pankade abistamiseks võetavate Portugali valitsuse finantssektoristrateegia kohaste meetmete võimalikku mõju eelarvele. Eelarve konsolideerimine tagatakse kvaliteetsete püsivate meetmetega, vähendades konsolideerimise mõju haavatavamatele elanikkonnarühmadele.”;

| 2) | lõiget 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | 2011. aasta eelarve-eesmärk saavutatakse erimeetmete abil. Varasid, mis saadakse pankade pensionifondide üleviimisest riiklikku sotsiaalkindlustussüsteemi, ei kasutata Portugali riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust kahjustaval viisil; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

lõiget 5 muudetakse järgmiselt:

a)

punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

2011. aasta eelarve-eesmärk saavutatakse erimeetmete abil. Varasid, mis saadakse pankade pensionifondide üleviimisest riiklikku sotsiaalkindlustussüsteemi, ei kasutata Portugali riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust kahjustaval viisil;

| b) | Portugal võtab vastu meetmed riigi rahanduse juhtimise tugevdamiseks. Portugal rakendab uue eelarveraamistiku seadusega sätestatud meetmed, sealhulgas kehtestab keskpika perioodi eelarveraamistiku ja loob sõltumatu eelarvenõukogu. Kohaliku ja piirkondliku tasandi eelarveraamistikku tugevdatakse märkimisväärselt, eelkõige nähakse ette peamised võimalused, et viia vastavad finantseerimisseadused kooskõlla eelarveraamistiku seadusega. Portugal edendab riigi rahanduse aruandlust ja seiret ning tugevdab eelarve täitmise eeskirju ja menetlusi. Portugal töötab välja maksevõlgnevuste valideerimise ja arveldamise strateegia, mille raames tuleb esitada tegevuskava maksevõlgnevuste stabiliseerimiseks ning käsitleda eri võimalusi maksevõlgnevuste arveldamiseks. Portugali valitsus ei sõlmi uusi avaliku ja erasektori partnerlusi enne seda, kui on kättesaadavad reformikava kohase uuringu tulemused olemasolevate partnerluste kohta ning teave kavandatud õiguslike ja institutsiooniliste reformide kohta;”; |
| --- | --- |

b)

Portugal võtab vastu meetmed riigi rahanduse juhtimise tugevdamiseks. Portugal rakendab uue eelarveraamistiku seadusega sätestatud meetmed, sealhulgas kehtestab keskpika perioodi eelarveraamistiku ja loob sõltumatu eelarvenõukogu. Kohaliku ja piirkondliku tasandi eelarveraamistikku tugevdatakse märkimisväärselt, eelkõige nähakse ette peamised võimalused, et viia vastavad finantseerimisseadused kooskõlla eelarveraamistiku seadusega. Portugal edendab riigi rahanduse aruandlust ja seiret ning tugevdab eelarve täitmise eeskirju ja menetlusi. Portugal töötab välja maksevõlgnevuste valideerimise ja arveldamise strateegia, mille raames tuleb esitada tegevuskava maksevõlgnevuste stabiliseerimiseks ning käsitleda eri võimalusi maksevõlgnevuste arveldamiseks. Portugali valitsus ei sõlmi uusi avaliku ja erasektori partnerlusi enne seda, kui on kättesaadavad reformikava kohase uuringu tulemused olemasolevate partnerluste kohta ning teave kavandatud õiguslike ja institutsiooniliste reformide kohta;”;

| b) | alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | Portugal jätkab majanduse avamist konkurentsile. Portugali valitsus rakendab vajalikke meetmeid tagamaks, et ei Portugali riik ega mis tahes avaliku sektori asutus sõlmi aktsionärina lepinguid, mis võiksid pärssida kapitali vaba liikumist või mõjutada ettevõtete juhtimist. Uues erastamisseaduses järgitakse samuti kapitali vaba liikumise põhimõtet ning ei anta ega võimaldata riigile eriõigusi. Konkurentsiseadus vaadatakse läbi, et parandada konkurentsieeskirjade jõustamise kiirust ja tõhusust;”; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

Portugal jätkab majanduse avamist konkurentsile. Portugali valitsus rakendab vajalikke meetmeid tagamaks, et ei Portugali riik ega mis tahes avaliku sektori asutus sõlmi aktsionärina lepinguid, mis võiksid pärssida kapitali vaba liikumist või mõjutada ettevõtete juhtimist. Uues erastamisseaduses järgitakse samuti kapitali vaba liikumise põhimõtet ning ei anta ega võimaldata riigile eriõigusi. Konkurentsiseadus vaadatakse läbi, et parandada konkurentsieeskirjade jõustamise kiirust ja tõhusust;”;

| c) | alapunkt h asendatakse järgmisega:






  „h) | Portugal näeb Madeira autonoomse piirkonnaga ette rahastamiskorra, mis on kooskõlas reformikavaga. Kõnealuse korra kehtestamisel ja selle rakendamisel Madeira autonoomse piirkonna eelarve raames jälgib Portugal tähelepanelikult Madeira autonoomse piirkonnaeelarve täitmist, peatab riigi maksed Madeira autonoomse piirkonna valitsusele ega tunnista mis tahes uusi Madeira autonoomse piirkonna valitsuse ja tema osalusega ettevõtete kommerts- või finantsvõlgu või tagatisi, mida ei ole heaks kiitnud rahandusministeerium.”; |
| --- | --- | --- |

c)

alapunkt h asendatakse järgmisega:

„h)

Portugal näeb Madeira autonoomse piirkonnaga ette rahastamiskorra, mis on kooskõlas reformikavaga. Kõnealuse korra kehtestamisel ja selle rakendamisel Madeira autonoomse piirkonna eelarve raames jälgib Portugal tähelepanelikult Madeira autonoomse piirkonnaeelarve täitmist, peatab riigi maksed Madeira autonoomse piirkonna valitsusele ega tunnista mis tahes uusi Madeira autonoomse piirkonna valitsuse ja tema osalusega ettevõtete kommerts- või finantsvõlgu või tagatisi, mida ei ole heaks kiitnud rahandusministeerium.”;

| 3) | lõiget 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid a–d asendatakse järgmisega:






  „a) | Portugal rakendab erastamiskava. Eelkõige viiakse 2012. aastal lõpule avaliku sektori osaluse müük ettevõttes EDP. Lisaks müüakse 2012. aastal avaliku sektori osalus ettevõtetes REN ja GALP ning kui turutingimused seda lubavad, siis ka ettevõttes TAP. Töötatakse välja ettevõtet Parpublica käsitlev strateegia, mille raames vaadatakse läbi Parpublica kui riigiettevõtte tegevus ja kaalutakse võimalust ettevõtte tegevus järk-järgult lõpetada või kaasata ettevõte valitsemissektori koosseisu. 2013. aasta jooksul rakendatav erastamiskava hõlmab ka ettevõtet Aeroportos de Portugal, ettevõtte Comboios de Portugal kaubaveoga tegelevat haru ning ettevõtteid Correios de Portugal ja Caixa Seguros ning ka mitmeid väiksemaid ettevõtteid; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

lõiget 6 muudetakse järgmiselt:

a)

punktid a–d asendatakse järgmisega:

„a)

Portugal rakendab erastamiskava. Eelkõige viiakse 2012. aastal lõpule avaliku sektori osaluse müük ettevõttes EDP. Lisaks müüakse 2012. aastal avaliku sektori osalus ettevõtetes REN ja GALP ning kui turutingimused seda lubavad, siis ka ettevõttes TAP. Töötatakse välja ettevõtet Parpublica käsitlev strateegia, mille raames vaadatakse läbi Parpublica kui riigiettevõtte tegevus ja kaalutakse võimalust ettevõtte tegevus järk-järgult lõpetada või kaasata ettevõte valitsemissektori koosseisu. 2013. aasta jooksul rakendatav erastamiskava hõlmab ka ettevõtet Aeroportos de Portugal, ettevõtte Comboios de Portugal kaubaveoga tegelevat haru ning ettevõtteid Correios de Portugal ja Caixa Seguros ning ka mitmeid väiksemaid ettevõtteid;

| b) | 2012. aasta eelarvesse lisatakse punktides c ja d määratletud meetmed, mille maht on vähemalt 8,8 miljardit eurot. 2012. aasta eelarvesuundumustest tekkinud võimaliku lõhe täitmiseks võetakse täiendavaid meetmeid, mis hõlmavad peamiselt kulude poolt; |
| --- | --- |

b)

2012. aasta eelarvesse lisatakse punktides c ja d määratletud meetmed, mille maht on vähemalt 8,8 miljardit eurot. 2012. aasta eelarvesuundumustest tekkinud võimaliku lõhe täitmiseks võetakse täiendavaid meetmeid, mis hõlmavad peamiselt kulude poolt;

| c) | eelarvega nähakse ette kulude kärpimine 2012. aastal vähemalt 6,7 miljardi euro võrra, sealhulgas palkade ja tööhõive vähendamine avalikus sektoris; pensionide kärpimine; keskvalitsuse tegevuse põhjalik ümberkorraldamine ning kattuvuste ja muu ebatõhususe kõrvaldamine; omavalitsuste ja valdade arvu vähendamine; kulukärped hariduses ja tervishoius; piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele tehtavate maksete vähendamine; ning kapitalikulude ja muude kulude vähendamine vastavalt reformikavale; |
| --- | --- |

c)

eelarvega nähakse ette kulude kärpimine 2012. aastal vähemalt 6,7 miljardi euro võrra, sealhulgas palkade ja tööhõive vähendamine avalikus sektoris; pensionide kärpimine; keskvalitsuse tegevuse põhjalik ümberkorraldamine ning kattuvuste ja muu ebatõhususe kõrvaldamine; omavalitsuste ja valdade arvu vähendamine; kulukärped hariduses ja tervishoius; piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele tehtavate maksete vähendamine; ning kapitalikulude ja muude kulude vähendamine vastavalt reformikavale;

| d) | tulude poolel hõlmab eelarve tulude suurendamise meetmeid mahus ligikaudu 2,1 miljardit eurot kogu aasta kohta, sealhulgas käibemaksubaasi laiendamine, piirates maksuvabastusi ja vaadates läbi selliste kaupade ja teenuste loetelud, mille suhtes kohaldatakse vähendatud, keskmist ja kõrget maksumäära; aktsiisimaksude suurendamine; ettevõtete ja üksikisiku tulumaksu baasi laiendamine, piirates maksudest mahaarvamisi ja eriskeeme; pensionide ja töötasu suhtes kohaldatavate üksikisiku tulumaksu mahaarvamiste ühtlustamine; ning muudatused omandi maksustamisel, piirates oluliselt maksuvabastusi. Kõnealuseid meetmeid täiendatakse maksudest kõrvalehoidumise, maksupettuste ja maksustamiseeskirjade eiramise vastaste meetmetega;”; |
| --- | --- |

d)

tulude poolel hõlmab eelarve tulude suurendamise meetmeid mahus ligikaudu 2,1 miljardit eurot kogu aasta kohta, sealhulgas käibemaksubaasi laiendamine, piirates maksuvabastusi ja vaadates läbi selliste kaupade ja teenuste loetelud, mille suhtes kohaldatakse vähendatud, keskmist ja kõrget maksumäära; aktsiisimaksude suurendamine; ettevõtete ja üksikisiku tulumaksu baasi laiendamine, piirates maksudest mahaarvamisi ja eriskeeme; pensionide ja töötasu suhtes kohaldatavate üksikisiku tulumaksu mahaarvamiste ühtlustamine; ning muudatused omandi maksustamisel, piirates oluliselt maksuvabastusi. Kõnealuseid meetmeid täiendatakse maksudest kõrvalehoidumise, maksupettuste ja maksustamiseeskirjade eiramise vastaste meetmetega;”;

| b) | punktid k ja l asendatakse järgmisega:






  „k) | Portugal soodustab palgasuundumusi, mis on kooskõlas eesmärgiga edendada töökohtade loomist ja parandada ettevõtete konkurentsivõimet, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust. Reformikava vältel suurendatakse alampalka ainult juhul, kui see on põhjendatud majanduslike ja tööturu suundumustega. Võetakse meetmeid praeguse palgaläbirääkimiskorra puuduste kõrvaldamiseks, sealhulgas võetakse vastu õigusaktid, millega vaadatakse läbi kollektiivlepingute pikendamise kriteeriumid ja kord ning hõlbustatakse ettevõtte tasandil sõlmitavate lepingute kasutamist. Seniks peatatakse kollektiivlepingute pikendamine; |
| --- | --- | --- |

b)

punktid k ja l asendatakse järgmisega:

„k)

Portugal soodustab palgasuundumusi, mis on kooskõlas eesmärgiga edendada töökohtade loomist ja parandada ettevõtete konkurentsivõimet, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust. Reformikava vältel suurendatakse alampalka ainult juhul, kui see on põhjendatud majanduslike ja tööturu suundumustega. Võetakse meetmeid praeguse palgaläbirääkimiskorra puuduste kõrvaldamiseks, sealhulgas võetakse vastu õigusaktid, millega vaadatakse läbi kollektiivlepingute pikendamise kriteeriumid ja kord ning hõlbustatakse ettevõtte tasandil sõlmitavate lepingute kasutamist. Seniks peatatakse kollektiivlepingute pikendamine;

| l) | koostatakse tegevuskava kesk- ja kutsehariduse ning koolituse kvaliteedi parandamiseks;”; |
| --- | --- |

l)

koostatakse tegevuskava kesk- ja kutsehariduse ning koolituse kvaliteedi parandamiseks;”;

| c) | lisatakse järgmine punkt:






  „p) | Portugal võtab meetmeid riigisisese elektrisüsteemi jätkusuutlikkuse tagamiseks, kõrvaldades tariifivõla 2020. aastaks ja tagades selle stabiliseerumise 2013. aastaks. Kõnealuste meetmetega kõrvaldatakse ülemäärased hinnalisandid ja need hõlmavad kõiki selle allikaid.”; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine punkt:

„p)

Portugal võtab meetmeid riigisisese elektrisüsteemi jätkusuutlikkuse tagamiseks, kõrvaldades tariifivõla 2020. aastaks ja tagades selle stabiliseerumise 2013. aastaks. Kõnealuste meetmetega kõrvaldatakse ülemäärased hinnalisandid ja need hõlmavad kõiki selle allikaid.”;

| 4) | lõiget 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | 2013. aasta eelarve hõlmab eelarve konsolideerimise meetmeid kogumahus vähemalt 3,4 miljardit eurot, mille eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki vastavalt artikli 3 lõikes 3 osutatud ajakavale; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

lõiget 7 muudetakse järgmiselt:

a)

punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

2013. aasta eelarve hõlmab eelarve konsolideerimise meetmeid kogumahus vähemalt 3,4 miljardit eurot, mille eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki vastavalt artikli 3 lõikes 3 osutatud ajakavale;

| b) | eelarve hõlmab tulude suurendamise meetmeid, sealhulgas nähakse eelkõige ette ettevõtete ja üksikisiku tulumaksu baasi laiendamine, aktsiisimaksude tõstmine ja muudatused omandi maksustamisel. Kõnealused meetmed peaksid andma täiendavat tulu ligikaudu 0,7 miljardit eurot;”; |
| --- | --- |

b)

eelarve hõlmab tulude suurendamise meetmeid, sealhulgas nähakse eelkõige ette ettevõtete ja üksikisiku tulumaksu baasi laiendamine, aktsiisimaksude tõstmine ja muudatused omandi maksustamisel. Kõnealused meetmed peaksid andma täiendavat tulu ligikaudu 0,7 miljardit eurot;”;

| b) | lisatakse järgmised punktid:






  „d) | kulude poolel nähakse eelarvega ette kulude kärpimine vähemalt 2,7 miljardi euro võrra, sealhulgas nähakse ette keskvalitsuse ning haridus- ja tervishoiuvaldkonna kulude kärpimine, piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele tehtavate maksete vähendamine, töötajate arvu piiramine avalikus sektoris ning riigi osalusega ettevõtete kulude kärpimine; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid:

„d)

kulude poolel nähakse eelarvega ette kulude kärpimine vähemalt 2,7 miljardi euro võrra, sealhulgas nähakse ette keskvalitsuse ning haridus- ja tervishoiuvaldkonna kulude kärpimine, piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele tehtavate maksete vähendamine, töötajate arvu piiramine avalikus sektoris ning riigi osalusega ettevõtete kulude kärpimine;

| e) | Portugal parandab ärikeskkonda halduskoormuse vähendamise teel, viies kõigis majandussektorites läbi haldusmenetluste lihtsustamise reformid (ühtsed kontaktpunktid ning projektid, mis ei vaja eelnevat heakskiitu) ning parandades krediidi kättesaadavust VKEdele, sealhulgas rakendades Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta direktiivi 2011/7/EL (hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul) (3). |
| --- | --- |

e)

Portugal parandab ärikeskkonda halduskoormuse vähendamise teel, viies kõigis majandussektorites läbi haldusmenetluste lihtsustamise reformid (ühtsed kontaktpunktid ning projektid, mis ei vaja eelnevat heakskiitu) ning parandades krediidi kättesaadavust VKEdele, sealhulgas rakendades Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta direktiivi 2011/7/EL (hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul) (3).

| 5) | lõiget 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatus asendatakse järgmisega:
  „8.   Usalduse taastamiseks finantssektori vastu rekapitaliseerib Portugal nõuetekohaselt pangandussektorit ja tagab selle finantsvõimenduse kavakindla vähendamise. Seoses sellega töötab Portugal koostöös Euroopa Komisjoni, EKP ja IMFiga välja Portugali pangandussektori edasise struktuuri ja toimimise strateegia, et tagada finantsstabiilsus. Eelkõige teeb Portugal järgmist:”; |
| --- | --- | --- |

5)

lõiget 8 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatus asendatakse järgmisega:

„8.   Usalduse taastamiseks finantssektori vastu rekapitaliseerib Portugal nõuetekohaselt pangandussektorit ja tagab selle finantsvõimenduse kavakindla vähendamise. Seoses sellega töötab Portugal koostöös Euroopa Komisjoni, EKP ja IMFiga välja Portugali pangandussektori edasise struktuuri ja toimimise strateegia, et tagada finantsstabiilsus. Eelkõige teeb Portugal järgmist:”;

| b) | punktid a–g asendatakse järgmisega:






  „a) | soovitab pankadel tugevdada jätkusuutlikult oma tagatispuhvreid ning jälgib valitsuse tagatud pangavõlakirjade emiteerimist, milleks on kooskõlas ELi riigiabieeskirjadega antud luba kuni 35 miljardi euro väärtuses; |
| --- | --- | --- |

b)

punktid a–g asendatakse järgmisega:

„a)

soovitab pankadel tugevdada jätkusuutlikult oma tagatispuhvreid ning jälgib valitsuse tagatud pangavõlakirjade emiteerimist, milleks on kooskõlas ELi riigiabieeskirjadega antud luba kuni 35 miljardi euro väärtuses;

| b) | jälgib tähelepanelikult, kuidas pangad täidavad enda esitatud plaane, et saavutada 2011. aasta lõpuks esimese taseme omavahendite määraks 9 % ning hiljemalt 2012. aasta lõpuks 10 %. Kapitalinõuded, mis tulenevad riigivõla hindamisest turuhinnas vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve nõuetele, täidetakse 2012. aasta juuniks, võttes samas arvesse mõju, mis tuleneb kohapealse kontrolli erikorrast ja pankade pensionifondide üleviimisest sotsiaalkindlustussüsteemi. Pangad esitavad 2012. aasta veebruariks kava selle kohta, kuidas täidetakse kapitalivajadused kõnealusel aastal. Juhul kui pangad ei saavuta kapitalinõude künnist õigeaegselt, võivad nad taotleda ajutiselt avaliku sektori vahendeid erapankadele suunatud 12 miljardi euro suurusest pankade maksevõime toetusfondist, mis on loodud reformikava raames; |
| --- | --- |

b)

jälgib tähelepanelikult, kuidas pangad täidavad enda esitatud plaane, et saavutada 2011. aasta lõpuks esimese taseme omavahendite määraks 9 % ning hiljemalt 2012. aasta lõpuks 10 %. Kapitalinõuded, mis tulenevad riigivõla hindamisest turuhinnas vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve nõuetele, täidetakse 2012. aasta juuniks, võttes samas arvesse mõju, mis tuleneb kohapealse kontrolli erikorrast ja pankade pensionifondide üleviimisest sotsiaalkindlustussüsteemi. Pangad esitavad 2012. aasta veebruariks kava selle kohta, kuidas täidetakse kapitalivajadused kõnealusel aastal. Juhul kui pangad ei saavuta kapitalinõude künnist õigeaegselt, võivad nad taotleda ajutiselt avaliku sektori vahendeid erapankadele suunatud 12 miljardi euro suurusest pankade maksevõime toetusfondist, mis on loodud reformikava raames;

| c) | tagab pangandussektori finantsvõimenduse tasakaalustatud ja nõuetekohase vähendamise, mis on oluline selleks, et alaliselt kõrvaldada rahastamisega seotud tasakaalustamatus. Panga rahastamiskavades on seatud eesmärgiks vähendada laenu ja hoiuste suhet ligikaudu 120 protsendini reformikava kestuse lõpuks ning piirata sõltuvust eurosüsteemi rahalistest vahenditest. Kõnealused rahastamiskavad vaadatakse läbi kord kvartalis, kusjuures järgmine kord tehakse seda enne reformikava kolmandat läbivaatamist. Portugali Pank võtab nõuetekohaseid meetmeid, kui panga rahastamiskavast kaldutakse kõrvale; |
| --- | --- |

c)

tagab pangandussektori finantsvõimenduse tasakaalustatud ja nõuetekohase vähendamise, mis on oluline selleks, et alaliselt kõrvaldada rahastamisega seotud tasakaalustamatus. Panga rahastamiskavades on seatud eesmärgiks vähendada laenu ja hoiuste suhet ligikaudu 120 protsendini reformikava kestuse lõpuks ning piirata sõltuvust eurosüsteemi rahalistest vahenditest. Kõnealused rahastamiskavad vaadatakse läbi kord kvartalis, kusjuures järgmine kord tehakse seda enne reformikava kolmandat läbivaatamist. Portugali Pank võtab nõuetekohaseid meetmeid, kui panga rahastamiskavast kaldutakse kõrvale;

| d) | viib lõpule panga Banco Português de Negócios müügi kooskõlas liidu riigiabieeskirjadega; |
| --- | --- |

d)

viib lõpule panga Banco Português de Negócios müügi kooskõlas liidu riigiabieeskirjadega;

| e) | tagab riigi omanduses oleva ettevõtte Caixa Geral de Depositos (CGD) tegevuse tõhustamise, suurendades vastavalt vajadusele selle peamise pangandusharu kapitalibaasi 2011. aastal, tuginemata selleks kindlustusharu müümisele. Kindlustusharu müüakse kavakohaselt 2012. aastal otse lõppostjale ja sellest saadavaid vahendeid kasutatakse kõnealuse aasta täiendavate kapitalivajaduste rahuldamiseks. Seni kuni kõnealuseid vajadusi ei saa rahuldada grupisisestest allikatest, antakse ettevõttele Caixa Geral de Depositos valitsemissektori poolset kapitaliteotust pankade maksevõime toetusfondi väliselt; |
| --- | --- |

e)

tagab riigi omanduses oleva ettevõtte Caixa Geral de Depositos (CGD) tegevuse tõhustamise, suurendades vastavalt vajadusele selle peamise pangandusharu kapitalibaasi 2011. aastal, tuginemata selleks kindlustusharu müümisele. Kindlustusharu müüakse kavakohaselt 2012. aastal otse lõppostjale ja sellest saadavaid vahendeid kasutatakse kõnealuse aasta täiendavate kapitalivajaduste rahuldamiseks. Seni kuni kõnealuseid vajadusi ei saa rahuldada grupisisestest allikatest, antakse ettevõttele Caixa Geral de Depositos valitsemissektori poolset kapitaliteotust pankade maksevõime toetusfondi väliselt;

| f) | tagab, et pankade pensionifondide osaline üleviimine riiklikku sotsiaalkindlustussüsteemi toimub aktuaarselt tasakaalustatud tingimustes ning kooskõlas liidu konkurentsi- ja riigiabieeskirjadega. Selleks et pangad ei peaks taotlema toetust pankade maksevõime toetusfondist reformikavaga ette nähtud vahendite raames, aitab valitsus pankadel kompenseerida üleviimise mõju kapitalile, kasutades osa üleviimise vahenditest pankade lihtaktsiate ostmiseks. Ülejäänud osa üleviidavatest vahenditest hoiustatakse blokeeritud kontol kuni reformikava kolmanda läbivaatamise lõpuni; |
| --- | --- |

f)

tagab, et pankade pensionifondide osaline üleviimine riiklikku sotsiaalkindlustussüsteemi toimub aktuaarselt tasakaalustatud tingimustes ning kooskõlas liidu konkurentsi- ja riigiabieeskirjadega. Selleks et pangad ei peaks taotlema toetust pankade maksevõime toetusfondist reformikavaga ette nähtud vahendite raames, aitab valitsus pankadel kompenseerida üleviimise mõju kapitalile, kasutades osa üleviimise vahenditest pankade lihtaktsiate ostmiseks. Ülejäänud osa üleviidavatest vahenditest hoiustatakse blokeeritud kontol kuni reformikava kolmanda läbivaatamise lõpuni;

| g) | töötab 2012. aasta jaanuari lõpuks kooskõlas liidu riigiabieeskirjadega ja vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud põhimõtetega välja õigusraamistiku kapitali kaasamiseks avaliku sektori allikatest;”; |
| --- | --- |

g)

töötab 2012. aasta jaanuari lõpuks kooskõlas liidu riigiabieeskirjadega ja vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud põhimõtetega välja õigusraamistiku kapitali kaasamiseks avaliku sektori allikatest;”;

| c) | lisatakse järgmised punktid:






  „i) | tagab, et enne reformikava kolmandat läbivaatamist võtavad pangad kohapealse kontrolli eriprogrammi olemasolevaid tulemusi arvesse stressitestides, mille puhul võetakse aluseks esimese taseme omavahendite künnis 6 %; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmised punktid:

„i)

tagab, et enne reformikava kolmandat läbivaatamist võtavad pangad kohapealse kontrolli eriprogrammi olemasolevaid tulemusi arvesse stressitestides, mille puhul võetakse aluseks esimese taseme omavahendite künnis 6 %;

| j) | töötab 2011. aasta lõpuks välja õigusraamistiku, millega reguleeritakse varajast sekkumist, pangakriiside lahendamist ja hoiuste tagamist pangandussektoris, ja samaks tähtajaks ka äriühingute ja kodumajapidamiste võla restruktureerimise õigusraamistiku.”; |
| --- | --- |

j)

töötab 2011. aasta lõpuks välja õigusraamistiku, millega reguleeritakse varajast sekkumist, pangakriiside lahendamist ja hoiuste tagamist pangandussektoris, ja samaks tähtajaks ka äriühingute ja kodumajapidamiste võla restruktureerimise õigusraamistiku.”;

| 6) | lõige 9 asendatakse järgmisega:
  „9.   Selleks et tagada reformikavaga seotud tingimuste tõrgeteta täitmine ja vähendada tasakaalustamatust jätkusuutlikult, annab komisjon jätkuvalt nõu ja suuniseid eelarve, finantsturgude ja struktuurireformide kohta. Komisjon hindab korrapäraselt koostöös IMFi ja EKPga Portugalile antava abi raames kokkulepitud meetmete tõhusust ning majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning soovitab vajalikke kohandusi, et suurendada majanduskasvu ja töökohtade loomist, tagada eelarve vajalik konsolideerimine ja viia miinimumini kahjulik sotsiaalne mõju, pidades eelkõige silmas Portugali ühiskonna kõige haavatavamaid elanikkonnarühmi.” |
| --- | --- |

6)

lõige 9 asendatakse järgmisega:

„9.   Selleks et tagada reformikavaga seotud tingimuste tõrgeteta täitmine ja vähendada tasakaalustamatust jätkusuutlikult, annab komisjon jätkuvalt nõu ja suuniseid eelarve, finantsturgude ja struktuurireformide kohta. Komisjon hindab korrapäraselt koostöös IMFi ja EKPga Portugalile antava abi raames kokkulepitud meetmete tõhusust ning majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning soovitab vajalikke kohandusi, et suurendada majanduskasvu ja töökohtade loomist, tagada eelarve vajalik konsolideerimine ja viia miinimumini kahjulik sotsiaalne mõju, pidades eelkõige silmas Portugali ühiskonna kõige haavatavamaid elanikkonnarühmi.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel, 14. detsember 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. KOROLEC

---

(1)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

1

(2)  ELT L 159, 17.6.2011, lk 88.

2

(3)  ELT L 48, 23.2.2011, lk 1.”;

3

---